käsikirjoitus Jukka Rajala, Helsingin yliopisto, Maaseudun tutkimusja koulutuskeskus, Mikkeli
|
|
- Annemari Mäkelä
- 6 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 ravinnetaseopas
2 Ravinnetaseopas on tarkoitettu viljelijöille, jotka ovat kiinnostuneet kehittämään tuotantoaan laadukkaammaksi, kannattavammaksi ja ympäristöasiat paremmin huomioonottavaksi. Opas sopii myös maatalous- ja ympäristöneuvonnan käyttöön sekä koulutusmateriaaliksi kursseille sekä itseopiskelijoille. 2 yhteistyössä tämän oppaan laativat Maatalousyrittäjät Jussi Myyrinmaa ja Touko Vuori, Nurmijärvi Jarmo Kitula, Uudenmaan te-keskus Heli Vahtera, Vantaanjoen ja Helsingin seudun vesiensuojeluyhdistys ry Irmeli Ahtela, Uudenmaan ympäristökeskus Jussi Lankoski, Maa- ja elintarvikeltalouden tutkimuskeskus mtt Arto Santapukki, Uudenmaan Maaseutukeskus käsikirjoitus Jukka Rajala, Helsingin yliopisto, Maaseudun tutkimusja koulutuskeskus, Mikkeli ulkoasu ja piirrokset Miklos Gaál valokuvat Miklos Gaál, Jukka Rajala, Kirsi Vilonen julkaisija Uudenmaan ympäristökeskus kirjapaino Art-Print, 2001 isbn (pdf ) Kestävä maatalous Vantaanjoella -projektia rahoittavat Euroopan Unionin Life-ympäristörahasto, Uudenmaan ympäristökeskus, Hämeen ympäristökeskus, Uudenmaan liitto, Hämeen liitto, maa- ja metsätalousministeriö, Vantaanjoen ja Helsingin seudun vesiensuojeluyhdistys, Keski-Uudenmaan vesiensuojelun kuntayhtymä ja Uudenmaan Maataloustuottajain Liitto.
3 sisältö Peltotase 4 Karjantase 12 Lantatase 14 Porttitase 16 3 Kokemuksia taseiden laskemisesta tiloilla 20 Tuloksia ravinnetaseista Vantaanjoelta 24 Ravinnetase ja ympäristö 28 Laskennan apuvälineitä 30 Lisätietoja 31 T yppi (n), fosfori (p) ja kalium (k) ovat maataloudessa tärkeitä kasvinravinteita. Ne ovat myös merkittävä kustannuserä maatilalla. Osa ravinteista ei sitoudu maatilan tuotteisiin. Ne voivat vaikuttaa haitallisesti ympäristöön. Ravinteita hankitaan tilalle lannoitteissa ja karjatilalle myös rehuissa. Tilalta ravinteita poistuu myytävissä kasvinviljely- sekä kotieläintuotteissa. Ravinnetase on laskelma, jossa tarkastellaan maatilan ravinnepanoksia ja ravinnetuotoksia sekä niiden erotuksia taseita. Lisäksi tarkastellaan ravinnepanosten hyötysuhteita. Ravinnetaseen avulla saadaan selville maatilan ravinteiden käytön tehokkuus ja tietoa ravinteiden vuotokohdista.
4 4 peltotase Peltotase on pellolle lannoitteissa levitettyjen ravinteiden ja sadon mukana pellolta poistuvien ravinteiden erotus eli yli- tai alijäämä. ravinteita peltoon ravinteita pellolta = peltotase Pellolle ravinteita tuodaan pääasiassa lannoitteissa. Viljoilla kasvin ottamasta typestä ja fosforista siirtyy jyviin 70 % olkiin 20 % juuriin 10 % Pellolta * korjataan yleensä vain jyvät, toisinaan myös olkisato. Juuristo ja sänki ja niiden ravinteet jäävät peltoon. Peltoon jäävät usein myös oljen ravinteet. Tilan peltotasetta laskettaessa selvitetään ensin kaikki tilan pelloille levitetyt lannoitteet ja niiden määrät. Eri lannoitteiden ravinnepitoisuuksien perusteella lasketaan tilan pelloille käytettyjen ravinteiden määrät. Sitten selvitetään pelloilta korjattujen satojen määrät. Eri satotuotteiden ravinnepitoisuuksien perusteella lasketaan satotuotteiden ravinnemäärät. Kun lannoituksen ravinteista vähennetään satojen ravinteet, saadaan erotukseksi pelloilla käyttämättä jäävä osuus ravinteista eli tilan peltotase. Lisäksi lasketaan ravinteiden hyötysuhde eli hyväksikäyttöaste viljelyssä. Tuotantopanosten käyttömäärät ja sadot saadaan selville lohkokirjanpidosta ja tilan kirjanpidosta. Ravinnepitoisuudet saadaan selville vakuustodistuksista ja taulukkoarvoista sekä tilan omista analyyseistä. Lohkokohtaisessa taselaskennassa selvitetään lohkolla käytetyt ravinnemäärät ja lohkolta sadon mukana korjatut ravinnemäärät. Seuraavien taulukoiden avulla voidaan tilalle laskea taseita.
5 esimerkki lohkon peltotaseen laskemisesta Peltotase Eerolan tilan kevätvehnälohkolla ravinnepitoisuus ravinteita kg/ha viitanpelto 7,08 ha, hiesusavi N P K N P K lannoitus 600 kg/ha Y-lannos 3 sato vehnää 3860 kg/ha lohkon peltotase 5 5 ravinteiden hyväksikäyttö % peltotase kg/sato t satoa typpikilolla kg Viitanpellon ravinnetaseen tulkinta Typen peltotase eli ylijäämä on 39 kg/ha ja hyväksikäyttö 68 %. Satoa on typpikilolla tuotettu 32 kg. Tulokset ovat välttäviä sivun 26 taseavaimen perusteella. Fosforiylijäämä on 6 kg/ha ja hyväksikäyttö 67 %. Tulos on samoin välttävä (s. 27). Kaliumin ylijäämä on 35 kg/ha ja hyväksikäyttö 35 %. Sadon ravinnepitoisuuksia, % kasvi n p k kevätvehnä 2,1 0,3 0,5 muut viljat 1,8 0,3 0,5 herne 3,2 0,4 1,1 rypsi 3,5 0,8 0,8 peruna 0,3 0,05 0,5 timoteiheinä 1,7 0,18 2,1 säilörehu, kuiva-aine 2,7 0,25 2,5 esikuivattu säilörehu, kuiva-aine 2,7 0,29 3 vihantarehu, kuiva-aine 2,7 0,34 3 olki 0,6 0,08 1,7
6 Keinolannoitteiden ravinnepitoisuuksia, % lannoitelaji N P K 6 suomensalpietari pellon typpi Y-lannos pellon NP-lannos pellon Y-lannos 2 pellon Y-lannos 3 pellon Y-lannos 4 pellon Y-lannos 5 pellon Y-lannos 6 pellon Y-lannos 7 pellon Y-lannos 8 nurmen Y-lannos Kemira Agro Oy 2000, HY/Mli Rajala/2001 Karjanlannan ravinnepitoisuuksia pitoisuus, kg/t tuoretta lantaa lantalaji nauta kuivikelanta lietelanta virtsa sika kuivikelanta lietelanta virtsa kana kuivikelanta lietelanta lammas, vuohi kuivikelanta hevonen kuivikelanta kokonaistyppi 4,6 3,3 3,1 7,2 4,2 2,6 15,6 4,2 8,3 4,6 liukoinen typpi 1,3 1,9 2,2 1,7 2,9 1,8 12,8 3,4 1,7 0,6 fosfori 1,3 0,6 0,1 3,1 1,0 0,2 10,5 2,0 2,3 0,9 kalium 3,6 2,9 4,5 3,7 1,9 1,5 11,3 1,9 10,8 3,1 Viljavuuspalvelu 2000, HY/Mli Rajala 2001
7 peltotase riippuvainen lannoituksesta ja satotasosta Lannoitustarve ja ravinteiden otto kasvikohtaisia Peltotase on kullekin kasvilajille ominainen, koska sekä kasvin lannoitustarve että sadossa poistuva ravinnemäärä ovat riippuvaisia kasvilajista. Viljoista ruis tarvitsee muita viljoja runsaamman typpilannoituksen ja ohra muita suuremman fosforilannoituksen. Eri kasveilla näiden ravinteiden poistuma sadoissa vaihtelee melko vähän. Kaliumin poistuma pellolta sadon mukana on nurmilla ja perunalla sekä juurikasveilla ja vihanneksilla moninkertainen viljoihin verrattuna. Tilan keskimääräinen peltotase saadaan paremmaksi, kun viljellään ravinteita keskimääräistä tehokkaammin hyödyntäviä kasveja. lannoituksen ravinteet sadon ravinteet Pieni lannoitus ja iso sato Mitä pienemmällä lannoituksella tietty satotaso saavutetaan, sitä pienempi on tase ja sitä parempi ravinteiden hyväksikäyttö. Toisaalta mitä suurempi sato saavutetaan vakiolannoituksella, sitä pienempi on tase ja sitä parempi on ravinteiden hyväksikäyttö. Lannoitus on syytä sovittaa tarvetta vastaavaksi. 7 Typpitase (kg/ha) peltokasveilla ja hyväksikäyttö-%, kun satotaso on perussatotasojen ja lannoitus ympäristösitoumusehtojen mukainen kasvi lannoitus N-sato N-tase H-% ruis kevätvehnä ohra, kaura herne herne, luomu yli 500 säilörehu apilasäilörehu säilörehu, luomu yli 500 Fosforitase (kg/ha) eräillä peltokasveilla ja hyväksikäyttö-%, kun satotaso on perussatotasojen ja lannoitus ympäristösitoumusehtojen mukainen viljavuusluokassa tyydyttävä kasvi lannoitus P-sato P-tase H-% ohra ruis, vehnä kaura säilörehu
8 8 maan ravinnevarojen hyväksikäyttö parantaa taseita Kivennäismailla typpitaseet ovat ympäristösitoumusehtojen mukaan lannoittaen liumin lannoitustarpeeseen ja taseeseen. Viljavuusluokka vaikuttaa fosforin ja ka- ylijäämäisiä. Sen sijaan multamailla typpeä Viljavuusluokassa hyvä ja korkea fosforin lannoitustarve on selvästi poistumaa vapautuu maasta kivennäismaita enemmän ja typpitaseet ovat tämän takia alijäämäisiänen. Viljavuusluokassa tyydyttävä fosfo- pienempi ja fosforitase on siten alijäämäi- Savimailla kaliumtaseet ovat nurmikasveilla alijäämäisiä, koska rapautuminen Kaliumin tase on samalla tavalla riippurin tase on lähellä tasapainoa. korvaa vahvajuurisilla kasveilla kaliumin vainen maan viljavuusluokasta. nettopoistuman. Maalajin vaikutus typpitaseeseen kevätvehnällä lannoitus ympäristösitoumusehtojen mukainen, sato 4 t/ha maalaji lannoitus N-sato N-tase H-% savimaat karkeat kivennäismaat eloperäiset maat Rajala 2001 Viljavuusluokan vaikutus fosforitaseisiin (kg/ha) ja hyväksikäyttö-%:iin eräillä peltokasveilla, lannoitus ympäristösitoumusehtojen mukainen perussatotasoilla ohra kaura säilörehu viljav. luokka P-tase H-% P-tase H-% P-tase H-% huono huononlainen välttävä tyydyttävä hyvä korkea 12 yli yli yli 500 Hyvät taseet saavutetaan helpommin viljavimmilla pelloilla. Ylläesitetyt taseet ja hyväksikäyttö-% ovat tavoitteellisia vähimmäistasoja. Rajala 2001
9 maa hyvään kasvukuntoon Riittävän korkea ph parantaa ravinteiden, erityisesti fosforin hyväksikäyttöä. Maan hyvän kuivatuksen ja rakenteen merkitys hyvien taseiden saavuttamisessa on erityisen suuri märkinä sekä kuivina kasvukausina. Maan rakennetta ja kasvukuntoa voidaan seurata lapion avulla. 9 Hyvärakenteisen savimaan koko ruokamultakerros on muruinen. Maa on kuohkeaa ja tiheän juuriston täyttämää. Ravinteiden saatavuus on hyvä. Hyvärakenteinen pohjamaa Edellisen kuvan esittämän savimaan jankko on hyvärakenteinen. Siinä on runsaasti halkeamia, juurikanavia ja lieronreikiä, joita myöten sadevesi ja kasvinjuuret pääsevät helposti syvempiin maakerroksiin. Pohjamaan rakenne on tärkeä erityisesti märkinä ja kuivina kasvukausina. Huonorakenteinen savimaa on tiivistä ja kokkareista. Paakut ovat isoja ja kovia. Juuriston kasvu jää tällaisessa maassa heikoksi ja ravinteiden saatavuus sekä taseet huonoksi.
10 10 Hyvä sato tuottaa hyvän taseen Mitä suurempi sato samalla lannoituksella saadaan, sitä parempi on ravinteiden hyväksikäyttö ja sitä pienempi on tase. non lannoitusvaikutus voi olla suuri, jolloin käytettyjen lannoitteiden hyötysuhteet muodostuvat korkeiksi, kunhan lannoitustasoa on vastaavasti laskettu. Luomutuotannossa kasvien ravinteiden saanti perustuukin suuressa määrin näiden pellon omien toimintojen hyväksikäyttöön. Luomuviljelyssä taselaskelmien tuloksia onkin tulkittava omassa sarjassaan. Tavanomaisessakin viljelyssä kannattaa käyttää hyväksi kaikki nämä kotoiset ja uusiutuvat menetelmät tilan ulkopuolelta hankittavien ravinnepanosten pienentämiseksi. sato t/ha, kevätvehnää 3,0 4,0 5,0 N-lannoitus kg/ha N-sato kg/ha N-tase kg/ha hyväksikäyttö-% N-lannoitus kg/sato t satoa typpikilolla kg Valkuaispitoisuuden nousu lisää typpisatoa Sadon valkuaispitoisuuden noustessa typpitase pienenee ja typen hyväksikäyttö paranee. Hyödynnä esikasvivaikutukset, typensidonta ja viherkesanto Mitä enemmän esikasvi luovuttaa ravinteita, sitä pienempi lannoitus tarvitaan ja lannoitteiden hyväksikäyttö paranee. Herne ja apilanurmi ottavat typen ilmasta, jolloin typpilannoitusta voidaan pienentää tai sitä ei tarvita lainkaan. Näin typpitase ja lisättyjen lannoitteiden hyötysuhde muodostuu hyväksi. Viherkesansato t/ha, kevätvehnä 4,0 4,0 typpilannoitus kg/ha valkuaispitoisuus % typpisato kg/ha 7689 typpitase kg/ha hyväksikäyttö-% 6374 (Sadon typpipitoisuus prosentteina saadaan, kun valkuaispitoisuus jaetaan luvulla 6,25.)
11 keinoja peltotaseen parantamiseksi 1. Lannoitus tarpeenmukaiseksi Tarkentamalla lannoitusta viljavuustutkimuksen ja kokemuksen perusteella voidaan peltotasetta parantaa. Lannoitustarvetta voidaan pienentää käyttämällä hyväksi kasvinvuorotusta ja edullisia esikasvivaikutuksia. Karjanlannan jälkivaikutuksen huomioiminen pienentää myös lannoitustarvetta. Typpilannoitustarvetta pienentää biologisen typensidonnan hyväksikäyttö. Herne, apilapitoiset nurmet ja viherkesannot ovat hyviä typen sitojia Hyvä sato hyväkuntoisilta pelloilta Satotason nousu lisää sadossa poistuvia ravinnemääriä. Hyvä sato saadaan varmemmin sääoloista riippumatta hyvin ojitetuilta, hyvärakenteisilta, runsasmultaisilta ja hyvin kalkituilta pelloilta. 3. Viljelytekniikka olosuhteisiin sopivaksi Valitsemalla satoisa lajike ja elinvoimainen siemen sekä käyttämällä sopivaa muokkausta ja kylvötekniikkaa voidaan satotasoa parantaa. Samoin vaikuttaa onnistunut kasvinsuojelu. Viljelykierrossa edullisten esikasvivaikutusten hyväksikäyttö lisää satotasoa. Satotasotavoite on syytä asettaa kohtuulliseksi lohkon kasvukunto huomioon ottaen. Jos satotasoa ei saada nostetuksi perusparannuksin, niin lannoitustasoa on syytä laskea kullekin lohkolle kohtuullisen satotasotavoitteen tasolle. satotasolohkon kasvukunto tavoite t/ha erinomainen 5,0 tyydyttävä 4,0 välttävä, huononlainen 3,0
12 12 karjantase ravinteita karjaan ravinteita karjasta = karjantase Ravinteita karjaan tulee kotoisissa ja ostorehuissa sekä tilan ulkopuolelta hankituista eläimistä. Ravinteita poistuu karjasta eläintuotteissa ja myytävissä eläimissä. Karjantasetta laskettaessa selvitetään ensin laskentakauden aikana syötettyjen rehujen määrät. Rehujen määrät eritellään rehulajeittain. Rehujen kivennäispitoisuuksina käytetään taulukkoarvoja, vakuustodistuksen tietoja tai tilan omia analyysitietoja. Rehujen määrät voidaan selvittää karjakirjasta sekä ostetut ja myydyt eläimet ja ostorehut tilan kirjanpidosta. Karjantase lasketaan useimmiten kalenterivuosittain. Tällöin on selvitettävä myös rehujen varastot vuoden alussa ja lopussa. Samoin eläinmäärän muutokset. Karjantaseen eli ruokinnan ravinnetaseen laskenta sisältyy ympäristötukiohjelmassa lisätoimenpiteenä tuotantoeläinten hyvinvoinnin edistämiseen. Karjantaseen avulla saadaan selville rehujen ravinteiden hyötysuhde eli hyväksikäyttöaste sekä lantaan erittyvien ravinteiden määrät. Lypsylehmän ruokinnan ravinnetase kg/v, n p k rehuissa maitoon ja lihaan hyväksikäyttö % karjantase
13 Karjantase on lantaan erittyvä osuus ravinteista. Esimerkissä lehmän lantaan erittyy vuodessa 113 kg typpeä. Karjan käyttämien ravinteiden hyväksikäyttöprosentti ilmaisee karjan ravinteiden hyväksikäyttöasteen eli miten suuri osa rehujen ravinteista siirtyy eläintuotteisiin. Esimerkissä lypsylehmä hyödyntää neljäsosan rehuissa saamastaan typestä. Karjantase on jokaiselle eläinlajille ja tuotantosuunnalle ominainen. Typen ja fosforin hyväksikäytön suuntaa antavat suuruusluokat eri tuotantosuunnissa ovat seuraavat: * sikatalous % maidontuotanto % naudanlihantuotanto % hevoset alle 5 % Kaliumin hyväksikäyttö ruokinnassa on alle 5 10 %. Karjantasetta voidaan parantaa Tuottamalla hyvälaatuisia karkea- ja väkirehuja Huolellisella ruokinnan suunnittelulla ja toteutuksella Parantamalla eläinainesta ja eläinten tuotantokykyä jalostuksen keinoin Turvaamalla eläinten hyvä terveys, hyvinvointi ja pitkäikäisyys. 13
14 14 lantatase tarkoittaa eläimestä lantaan erittyvien ja lannassa peltoon levitettyjen ravinteiden erotusta. Lantatase lasketaan vähentämällä karjantaseesta tilan lohkokirjanpidon perusteella peltoon levitetyt lannan ravinnemäärät. Lannan ravinnepitoisuuksina käytetään keskimääräisiä taulukkoarvoja tai tilan omien lanta-analyysien tuloksia. Lantataseen perusteella saadaan selville tilalla lannoituksessa käyttämättä jäävä osuus lannan ravinteista. Vastaavasti lannan hyväksikäyttöprosentti ilmaisee peltoon levitettyjen ravinteiden osuuden lantaan erittyvistä kokonaisravinnemääristä. Lannan hyväksikäyttöä tilalla voidaan parantaa Huolellisella lannan talteenotolla ja varastoinnilla. Käyttämällä kuivikkeita karjasuojassa (turve) vähentämään typen haihtumista. Lantala riittävän suuri ja hyväkuntoinen. Lantavarastojen kattaminen vähentää haihtumistappioita. Levittämällä lanta sopivana ajankohtana ja mullaten nopeasti peltojen tiivistymistä välttäen. Käyttämällä kohtuullisia levitysmääriä.
15 Myyrinmaan tilan lantatase. Lihakarjaa 10,4 ey, peltoala 100 ha. n p k ravinteita eläimistä lantaan kg/v ravinteita lannassa peltoon kg/v lantatase kg/v kg/ha hyödyntämis-% lannoituksessa Lannasta lannoituksessa hyödyntämättä jäävien ravinteiden arvo on noin mk/v (670 euroa). Tulkinta Tilalla lanta käsitellään kokonaan kuivikelantana imeyttämällä virtsa olkeen ja turpeeseen. Typen ja kaliumin hyödyntämisprosenttia voidaan pitää keskinkertaisena ja fosforin hyödyntämistä hyvänä. Laskelma on tehty käyttäen kuivikelannan keskimääräisiä ravinnepitoisuuksia. Lanta-analyysillä olisi selvitettävä, onko lannan typpi- ja kaliumpitoisuudet keskimääräistä korkeampia, jolloin typen ja kaliumin hyväksikäyttö laskelmassa paranisi. Typen haihtumista lannasta voidaan vähentää ja hyödyntämistä parantaa lisäämällä kuivikkeiden kuten turpeen käyttöä kuivikkeena sekä kattamalla lantala. Lantaan erittyvästä typestä haihtuu osa jo eläinsuojassa, lantalassa ja levitysvaiheessa. Hyvällä käsittelyllä lannan typen hyväksikäyttö voi olla %, huonommalla käsittelyllä jäädään 50 %:iin tai alle sen. Lannasta fosforia ja kaliumia voi hävitä huuhtoutumalla, joten näiden ravinteiden hyväksikäyttö tulisi saada yli 90 % tasolle.
16 16 porttitase Porttitase on tilalle hankittujen tuotantopanosten ravinteiden ja tilalta poisvietyjen tuotteiden ravinteiden erotus. ravinteita tilalle ravinteita tilalta = porttitase Ravinteita tuodaan tilalle tilan ulkopuolelta hankituissa tuotantopanoksissa ja ravinteita poistuu tilalta myytävissä tuotteissa. Kasvinviljelytilalla porttitase on sama kuin peltotase. Karjatilalla mukaan laskentaan otetaan sekä kasvinviljely että karja. Porttitasetta laskettaessa selvitetään ensin tilalle tuotujen tuotantopanosten määrät. Kun tuotemäärät kerrotaan tuotteen ravinnepitoisuudella, saadaan selville ravinnemäärät kiloina. Sitten selvitetään tilalta poisvietyjen tuotteiden määrät. Kun poisviedyt tuotemäärät kerrotaan tuotteiden ravinnepitoisuuksilla, saadaan selville tilalta poistuneet ravinnemäärät. Kun tuotteissa myytyjen ravinteiden osuus tilalle hankituista ravinteista lasketaan prosentteina, saadaan tilan ravinteiden hyväksikäyttöaste. Tuotantopanosten ja tuotteiden määrät saadaan selville tilan kirjanpidosta ja viljelymuistiinpanoista. Tuotantopanosten ravinnepitoisuudet selvitetään vakuustodistuksista tai käytetään keskimääräisiä taulukkoarvoja. Myytyjen tuotteiden ravinnepitoisuudet saadaan selville tilan omista analyyseistä (viljan laatuanalyysi, maidon valkuaispitoisuus) tai käytetään keskimääräisiä taulukkoarvoja. Porttitase voidaan laskea satovuosittain tai kalenterivuosittain. Kalenterivuosittaisessa laskennassa on tarpeen selvittää kunkin tuotteen varastojen suuruus vuoden alussa ja lopussa. Porttitaseen avulla saadaan selville tilan ravinteiden hyväksikäyttöaste sekä tilalla käyttämättä jäävä osuus ravinteista.
17 17 Kasvinviljelytilalla porttitaseen laskeminen on yksinkertaista. Eerolan tilan porttitase vuonna Vilja-ala 44,16 ha 6 ostettu ravinteita N P K keinolannoitteissa yhteensä kg kg/ha myyty ravinteita myyty ravinteita viljoissa kg kg/ha porttitase kg kg/ha ravinteiden hyväksikäyttö-%6 2 40
18 Porttitasetta voidaan parantaa viljatilalla Pienentämällä ostolannoitteiden käyttöä tarkentamalla lannoitusta (viljavuustutkimus ja lannoitussuunnittelu) parantamalla maan kasvukuntoa (ojitus, kalkitus, rakenteen ja multavuuden hoito) kasvinvuorottelulla viherkesantoa ravinnelähteenä ja maanparannuksena hyödyntäen viljelemällä typensitojakasveja 2. Suurentamalla myytävän sadon osuutta maan kasvukunnon hyvällä hoidolla viljelykierron hyväksikäytöllä (esikasvivaikutukset) käyttämällä satoisaa lajiketta, hyvää siementä ja sopivaa viljelytekniikkaa sekä kasvinsuojelua. Kun tilalla on myös karjaa, lasketaan porttitaseeseen ravinnepanokset sekä pellolle että karjaan. Samoin lasketaan myydyn sadon lisäksi myös ravinteiden myynti karjatuotteissa. Porttitasetta voidaan karjatilalla parantaa edellisten lisäksi 1. Lannan hyväksikäyttöä parantamalla vähennetään ostolannoitteiden tarvetta 2. Ostorehujen määrää vähentämällä parantamalla kotoisten karkea- ja väkirehujen laatua (karkearehun korjuuaika ja tapa) parantamalla karjan rehujen hyväksikäyttöä mm ruokintaa tarkentamalla vähentämällä rehujen hävikkejä (korjuu, säilöntä, varastointi, ruokintahävikki) 3. Myytävien kotieläintuotteiden määrää lisäämällä parantamalla karjan tuotanto-ominaisuuksia (jalostus) karjan rehuhyötysuhdetta parantamalla (ruokinnan suunnittelu) 4. Huolehtimalla eläinten hyvinvoinnista, terveydestä ja pitkäikäisyydestä Porttitase on jokaiselle tuotantosuunnalle ominainen. Typen ja fosforin hyväksikäyttö on tehtyjen laskelmien perusteella keskimäärin tavanomaisilla kasvinviljelytiloilla noin % sikatiloilla noin % nautakarjatiloilla noin % yhdistelmätiloilla edellisten väliltä hevostilalla ravinteiden poistuma on vähäisin, mutta myös lannoitus on usein vähäisempää.
19 Myyrinmaan vilja- ja naudanlihatilan porttitase vuonna 2000, eläintiheys 0,1 ey/ha. ostettu ravinteita kg n p k keinolannoitteissa rehuissa eläimissä yhteensä kg kg/ha myyty ravinteita sadoissa teuraseläimissä eläinten lisäys yhteensä kg kg/ha porttitase kg kg/ha ravinteiden hyväksikäyttö-% Tila on valtaosin viljatila ja karjan vaikutus koko tilan taseeseen on pieni, koska eläintiheys on 0,1 ey/ha. Ravinteiden hyötysuhde tilalla oli vuonna 2000 typen osalta 74 % ja fosforin osalta 84 %. Tulosta voidaan pitää tyydyttävänä. Typpeä jäi käyttämättä 28 kg/ha ja fosforia 3 kg/ha. Kaliumin porttitase oli 10 kg/ha alijäämäinen eli tilalta poistui 10 kg/ha enemmän kaliumia kuin tuotantopanoksissa tilalle hankittiin. Savimaissa kaliumia on kuitenkin varastoituneena runsaasti ja rapautuminen voi korvata alijäämän. Ravinneylijäämien arvo oli tilalla noin mk (1 600 euroa) eli 95 mk (16 euroa)/ha, joka on varsin kohtuullinen.
20 Eerolan tilan typen peltotase vuosina keskiarvo hyväksikäyttö-% lannoitus kg/ha sato kg/ha peltotase kg/ha Eerolan tilan fosforin peltotase vuosina keskiarvo , hyväksikäyttö-% , lannoitus kg/ha sato kg/ha peltotase kg/ha
21 Viljatilalla taselaskennan kokemukset kannustavat jatkamaan Touko Vuori viljelee Eerolan viljatilaa Nurmijärvellä. Tilalla on peltoa vuokramaineen noin 50 ha. Ravinnetaseita on tilalle laskettu vuodesta Typen peltotase on ollut normaalivuosina noin 45 kg/ha ylijäämäinen ja hyväksikäyttö noin 60 %. Tulos on välttävä (s. 26). Vuosi 1999 oli erittäin kuiva. Satotaso jäi tilan hiesusavilla noin alle puoleen normaalista, jolloin typpitase oli 90 kg/ha ylijäämäinen ja hyväksikäyttö jäi 21 %:iin eli huonoksi. Typpilannoitus on ollut vuosittain noin 115 kg/ha. Fosforin peltotase vaihteli 4 ja 7 kg/ha välillä ja hyväksikäyttö oli normaalivuosina % tasolla eli välttävä. Vuonna 1999 heikon sadon takia fosforin hyväksikäyttö jäi 37 prosenttiin. Fosforitaseessa ylijäämä 6 7 kg/ha ei kuitenkaan ollut normaalia suurempi, koska ko. vuosi oli tilalla fosforin tasausvuosi. Ravinnetaseissa kiinnostaa ravinteiden hyväksikäytön seuranta ja ravinteiden hyväksikäytön parantaminen. Tilan ravinteiden hävikin arvo oli noin mk (2 500 euroa) eli 330 mk (55 euroa) / ha. Hävikit tulisi saada mahdollisimman pieniksi, koska turha lannoitus on kukkarosta pois ja kuormittaa ympäristöä. Ravinteiden hyväksikäyttöä aiotaan jatkossakin seurata. Lohkokohtaisten satotietojen keruu on tilan erityishaaste, koska epätasaisesti tuleentuvat lohkot on puitu vaiheittain. Taseita voidaan parantaa esimerkiksi vuokramaita kalkitsemalla ja hiesumaiden rakennetta ja multavuutta parantamalla. 21 takapellolla parannan ojitusta aittapellon kalkitsen rantapellolle perustan suojavyöhykkeen peltotase n 34 kg/ha, p 7 kg/ha
22 22 Vilja- ja naudanlihatilalla taselaskennalla tarkennuksia lannoitukseen Jussi Myyrinmaan vilja- ja lihakarjatilalla Nurmijärvellä on peltoa viljelyssä vuokramaineen noin 100 ha. Maalajit ovat pääosin hietasavia, vähän myös multamaita. Pelloilla viljellään pääasiassa leipäja rehuviljoja. Lihakarjaa on kasvamassa noin 40 päätä. Tila liittyi mukaan ravinnetaseiden laskentaan, koska oli puhetta, että ravinnetaselaskelmat olisivat tulleet osaksi ympäristötukijärjestelmää ja toisaalta on kiinnostavaa tietää, mitä taselaskelmat pitävät sisällään. Kiinnostavinta on seurata ravinteiden hyväksikäyttöä, koska jokainen hukattu ravinnekilo on pois tilipussista ja lisäksi haluamme välttää turhaa ympäristön kuormittamista, sanoo Jussi Myyrinmaa syistä lähteä mukaan ravinnetaselaskentaan. Eri vuosien taselaskelmat vaihtelevat suuresti. Kasvukaudet ovat olleet sääsuhteiltaan erilaisia. Lohkokohtainen taselaskenta kiinnostaa erityisesti, koska eri lohkojen välillä on huomattavia eroja ravinteiden hyväksikäytössä. Joillakin lohkoilla on hyvinä vuosina sadoissa korjattu ravinteita enemmän kuin lannoituksessa on annettu. Toisilla lohkoilla ravinteiden hyväksikäyttö jäi jopa alle 50 %:n. Maalaji. Hietasavella ohran typen hyväksikäyttö oli vuonna % eli tyy- dyttävä ja typpikilolla satoa saatiin 44 kg. Multamaalla typen hyväksikäyttö oli sitä vastoin 210 % eli korkea ja satoa typpikilolla tuotettiin 121 kg. Fosforin hyväksikäyttö oli vastaavasti 87 ja 86 %. Multamaa luovuttaa runsaasti typpeä, eikä se myöskään kärsi poudasta. Maan rakenne. Hyvärakenteisella savimaan lohkolla ruis tuotti hyvät taseet. Typpitase oli 22 kg/ha ja hyväksikäyttö 80 %. Fosforin tase oli 2 kg/ha ja hyväksikäyttö 89 % eli tyydyttävä. Huonorakenteisella savimaan lohkolla typpitase oli 50 kg/ha ja fosforitase 10 kg/ha. Typen hyväksikäyttö jäi 44 %:iin ja fosforin 38 %:iin. Tulokset olivat näinkin huonoja, vaikka lannoitus oli pienempi. Satoa typpikilolla tuotettiin 45 kg ja 25 kg. Lajike. Kevätvehnä Vinnjet tuotti satoa typpikilolla 58 kg satoa. Sato käytti typpeä ja fosforia viidenneksen enemmän kuin lannoitteissa peltoon annettiin (hyväksikäyttö N 119 % ja P 119 %). Taseet olivat alijäämäisiä 19 kgn/ha ja 7 kgp/ha eli hyviä. Tjalven sato viereisellä lohkolla tuotti typpikilolla 38 kilon sadon ja ravinteista jäi neljännes sadossa hyödyntämättä. Typen hyväksikäyttö oli 72 % eli hyvä ja fosforin 75 % eli välttävä. Taseet olivat 32 kgn/ha ja 4 kgp/ha ylijäämäisiä. Lajikkeiden taudinkestävyydessä oli selvä ero Vinnjetin hyväksi.
23 23 Tilan satotaso ja ravinteiden hyväksikäyttö on jo nykyiselläänkin melko korkea, mutta tilan tuotantoa voidaan vielä kehittää. Maan kasvukunto paranee kalkituksella ja rakennetta hoitaen. Lannoitusta voidaan edelleen tarkentaa. Muokkausmenetelmiä sovitetaan eri vuosina tarkemmin erilaisiin olosuhteisiin erityisesti syysviljojen kylvössä. Lajikevalinnassa satoisuus ja taudinkestävyys ovat tärkeitä valintaperusteita. Vaikka virtsa imeytetäänkin olkeen ja kuiviketurpeeseen, niin lannan ravinteiden hyväksikäyttöä on vielä varaa parantaa. Taselaskentaa aiotaan tilalla jatkaa ottamalla se yhdeksi seurannan välineeksi. Haasteena taselaskennassa on riittävän tarkkojen lohkokohtaisten satotietojen kerääminen. Vain tarkkojen lähtötietojen avulla saadaan luotettavia tuloksia taselaskelmiin. Näin tilan tuotantoa voidaan kehittää laadukkaammaksi, kannattavuutta parantaa ja ravinteiden kulkeutumisriskiä ympäristöön pienentää. Taselaskenta, lohkokirjanpito ja viljelysuunnittelu olisi tulevaisuudessa hyvä yhdistää, sanoo Jussi Myyrinmaa.
24 24 tuloksia taselaskennasta Kestävä Maatalous Vantaanjoella -hankkeen ravinnetaselaskennassa oli mukana 130 tilaa. Taseita laskettiin Sirkula-laskentaohjelmalla vuosille yhteensä 232 kpl lohkolta. Suurin osa tiloista oli kasvinviljelytiloja. Lohkoista pääosa oli raskaita kivennäismaita. Seuraavassa esitettävät tulokset ovat tavanomaisesta tuotannosta. Lannoitus tiloilla perustui ympäristösitoumuksen ehtoihin, eikä vuosivaihtelua typen osalta juurikaan ollut. Fosforilannoituksen määrä vaihteli lähinnä fosforintasauksesta johtuen. Lannoitus oli harvoin sadonmuodostuksen minimitekijä. Laskentajakson aikana taseisiin vaikuttava satotaso vaihteli huomattavasti eri vuosina. Vuosi 1998 oli erittäin märkä ja vuosi 1999 erittäin kuiva, jotka heijastuivat satoihin ja taseisiin. Taseet olivat viljelykasvista riippuvaisia. Kevätviljoista kauralla oli ohraa parempi typen ja fosforin tase ja hyväksikäyttö. Syysrukiilla ravinteiden hyväksikäyttö jäi yleensä kevätviljoja alhaisemmaksi. Nurmilla typen tase oli viljojen tasolla ja fosforin tase oli nurmilla pienin. Kaliumin tase oli viljoilla noin 20 kg/ha ylijäämäinen ja nurmilla yli 60 kg/ha alijäämäinen. 60 Typpikilolla tuotettu sadon määrä (kg) vuosina keskiarvo hyväksikäyttö-% ohra kaura kevätvehnä rypsi
25 N-, P- ja K-taseet (kg/ha) ja hyväksikäyttö-% eri kasveilla keskimäärin vuosina N-tase H-% P-tase H-% K-tase H-% ohra kaura kevätvehnä rypsi syysruis säilörehu kuivaheinä Oheiset taseavaimet perustuvat pääosin ympäristösitoumuksen ehtoihin. Ne sopivat tilakohtaisten peltotaseiden tulkintaan viljoilla, rypsillä ja nurmilla. Kasvi- ja lohkokohtaisten taseiden tulkintaa on syytä tarkentaa taseisiin vaikuttavien eri tekijöiden perusteella, joita tässä oppaassa esitellään. Maan kasvukunto, kuten happamuus, kuivatus ja rakenne vaikuttavat ravinteiden käyttökelpoisuuteen ja kasvien juurten kasvuun. Maan hyvä kunto paransi typen hyväksikäyttöä eri vuosina keskimäärin 20 %, fosforin 6 % ja kaliumin 34 %. Sadekesänä 1998 maan kasvukunnon puutteet heikensivät ravinteiden hyväksikäyttöä eniten syysuis
26 Typpitaseen tulkinta-avain typen hyväksikäyttö, tase ja lohkojen lukumäärä luokittain Kestävä Maatalous Vantaanjoella -projektin tiloilla vuosien 1997 ja 2000 keskiarvoina hyväksikäyttö-% typpi tase lohkoja % kpl 26 korkea yli hyvä tyydyttävä välttävä huononlainen huono keskimäärin alle Rajala Tase luokassa keskimäärin kg/ha 2 Tase luokan alarajalla kg/ha Typen hyväksikäyttö oli vuosien 1997 ja 2000 laskelmissa keskimäärin 73 % ja typpitase oli 28 kg/ha ylijäämäinen. Laskelmat on tehty noin hehtaarin peltoalalta. Hyvä eli yli 85 % typen hyväksikäyttö oli viidenneksellä peltolohkoista. Typpitase oli tällöin tasapainossa tai alijäämäinen. Tyydyttävässä eli % luokassa oli lähes kolmannes peltolohkoista. Typpitase oli tässä luokassa keskimäärin 2 kg/ha. Välttävä eli % typen hyväksikäyttö oli runsaalla neljänneksellä lohkoista. Typen tase oli tällöin 38 kg/ha.
27 Fosforin tulkinta-avain fosforin hyväksikäyttö, tase ja lohkojen lukumäärä luokittain, Kestävä Maatalous Vantaanjoella -projektin tiloilla vuosien 1997 ja 2000 keskiarvoina korkea fosfori hyväksikäyttö-% yli 300 tase lohkoja % kpl hyvä tyydyttävä välttävä huononlainen huono alle keskimäärin Tase luokassa keskimäärin kg/ha 2 Tase luokan alarajalla kg/ha Fosforin hyväksikäyttö oli vuosina 1997 ja 2000 keskimäärin 74 % ja fosforitase 4 kg/ha. Hyvä eli vähintään 120 % fosforin hyväksikäyttö oli 17 % peltolohkoista. Tase oli alijäämäinen eli fosforia korjattiin sadoissa enemmän kuin lannoituksessa annettiin. Tyydyttävään eli % fosforin hyväksikäyttöön ylsi neljännes peltolohkoista, joilla tase oli 0 kg/ha eli tasapainoinen. Kolmanneksella pelloista fosforin hyväksikäyttö oli välttävä eli % välillä ja tase 6 kg/ha.
28 28 ravinnetaseet ja ympäristö Jokaiselta pellolta kulkeutuu ravinteita ja maa-ainesta joko pintaa pitkin valuvien vesien tai salaojavesien mukana ojiin ja vesistöihin. Ravinteet, jotka eivät sitoudu satoon ovat alttiita huuhtoutumaan vesistöihin. Pohjavesiin voi kertyä typen yhdisteitä. Ilmaan haihtuvaa typpeä palaa sateen mukana pelloille. Vesiin huuhtoutuva fosfori, typpi ja maa-aines aiheuttavat vesistöissä leväkukintoja, samentumista ja muita ikäviä muutoksia. Peltoon jäävä fosfori lisää joka vuosi vesistöissä leviä kasvattavan liukoisen fosforin huuhtoutumisriskiä. Myös maaperään kertyvät ravinteet voivat lähteä veden matkaan ja maa-ainekseen sitoutuneestakin fosforista osa muuttuu vesistössä liukoiseksi. Vesiin arvioidaan tutkimusten perusteella joutuvan keskimäärin 20 kg typpeä ja 1,8 kg fosforia vuodessa peltohehtaarilta. Noin puolet Suomen vesistöihin tulevasta ravinnekuormasta on peräisin maataloudesta. Vantaanjoella peltoviljelyn osuus typestä on noin 40 % ja fosforista 60 %. Vantaanjoen on arvioitu vuonna 1997 kuljettaneen pelloilta kg typpeä ja kg fosforia mereen. Ravinnetaseiden avulla viljelijä voi arvioida oman tilansa ravinnepäästöjen riskin suuruutta. Toimenpiteet päästään kohdentamaan kriittisille alueille. Kuvan esimerkissä järkevintä olisi selvittää syyt lohkojen 4, 9 ja 10 alhaiseen ravinteiden hyödyntämiseen ja toteuttaa parannustoimia. 15 % Ravinteiden hyödyntämis% peltolohkoilla typpi fosfori lohkot
29 29 Vantaanjoen alueella laskettiin vuonna 1997 ravinnetaseita yhteensä peltohehtaarille. Seuraavaan arvioon on otettu mukaan peltolohkot, joissa ravinteiden hyväksikäyttö vaihteli välillä %. Typen osalta peltoja oli ha ja fosforin osalta ha. Muut pellot olivat kesannolla tai ravinteita sitoutui satoon enemmän kuin pelloille lannoitteissa levitettiin. Tässä tarkastelussa mukana olevilla pelloilla kasveilta jäi hyödyntämättä keskimäärin 36 kg typpeä ja 7 kg fosforia peltohehtaarilta. Typen hyväksikäyttö oli alle 70 % puolella pelloista. Fosforin hyväksikäyttö oli alle 80 % kolme neljäsosalla pelloista. Tehostamalla ravinteiden hyväksikäyttöä näillä pelloilla vähintään tyydyttäväksi eli typen osalta 70 %:iin ja fosforin osalta 80 %:iin saataisiin vähennettyä noin neljäsosa koko alueen typpiylijäämästä ja puolet fosforiylijäämästä. Kiloissa typpi vähenisi n kg ja fosfori kg. Markoissa säästyisi yli mk ( euroa) vuodessa lannoitekustannusten mukaan laskettuna. Jos vastaavaan muutokseen päästäisiin koko Vantaanjoen valuma-alueella, jossa peltoa on kaikkiaan noin ha, typen ylijäämä vähenisi kg ja fosforin ylijäämä kg sääoloiltaan normaalina vuonna. Tämän oppaan sivuilla on esitetty lukuisia käyttökelpoisia toimenpiteitä ravinteiden käytön tehostamiseksi maatiloilla. Pelloilta karkaavia ravinteita voidaan ottaa kiinni monin keinoin ja niitä voidaan myös palauttaa takaisin pelloille. Erityisympäristötuella rahoitetaan kalteville tai tulvan vaivaamille rantapelloille suojavyöhykkeitä. Myös kosteikot ja laskeutusaltaat keräävät pelloilta valuvia ravinteita. Näiden toimenpiteiden rahoituksesta saa lisätietoja alueellisista te-keskuksista, ympäristökeskuksista ja maaseutukeskuksista.
30 30 Ravinnetaselaskennan apuvälineitä Ravinnetaseita voidaan laskea ruutupaperilla ja taskulaskimella. Tarvittavat lähtötiedot kerätään ja kirjoitetaan paperille eri sarakkeisiin. Tämä menetelmä sopii parhaiten lohkokohtaiseen laskentaan, kun lohkoja on vähän. Ravinnetaseiden laskentaa jäntevöittää, mikäli käytetään valmiita lomakkeita. Laskentatyö on kuitenkin tehtävä edelleen taskulaskimella naputellen. Sirkula-maatilan ravinnetaseiden laskentaohjelma on monipuolinen ravinnetaseiden laskentaan tarkoitettu ohjelma. Se sisältää tilakohtaisen sekä lohkokohtaisen taselaskennan. Ohjelma tekee myös yhteenvetoja laskelmista. Ohjelman ovat julkaisseet Jukka Rajala ja Kainuun Maaseutukeskus. Maaseutukeskusten Liiton ruokinnan suunnittelu- ja tuloksen seurantaohjelmissa on mukana ravinnetaseiden laskenta. Pääpaino on ruokinnan ravinnetaseen eli karjantaseen laskemisessa, mutta myös porttitase on mukana. Viljatiloilla ravinnetaseita on laskettu myös Suomen Rehun Iso-Vilja -projektissa, jossa ravinnetaselaskentaa kehitetään osaksi viljatilan laatujärjestelmää. Kemira-Agro on valmistelemassa ravinnetaseiden laskentaohjelmaa, joka sisältää porttitaseen, tila- ja lohkokohtaisen peltotaseen sekä karjantaseen laskelmat. Lopuksi Ravinnetaseita kannattaa laskea tilalle ja eri lohkoille useana peräkkäisenä vuonna. Näin voidaan seurata ravinnetaseiden kehittymissuuntaa. Taselaskelmien tulokset ovat vertailukelpoisia vain saman tuotantosuunnan tilojen taseisiin. Vertailtavuus on paras, kun myös voimaperäisyys on samalla tasolla. Tulevaisuudessa ravinnetaseiden laskenta saatetaan liittää osaksi maatilayrityksen vihreää kirjanpitoa. taselaskennan hyödyt viljelijälle * * * * mahdollistaa ravinteiden hyväksikäytön seurannan antaa kokonaiskuvan tilan ravinnevirroista ja ravinnekierroista auttaa tunnistamaan hyvin menestyvät sekä kehittämistä kaipaavat tuotannon osat kehittämistoimet voidaan kohdentaa tarkoituksenmukaisesti väline tilan ympäristölaadun seurantaan ja kehittämiseen säästää kustannuksia ja parantaa tilan taloutta hyödyt muille * ravinnekuormitus vesistöihin pienenee uusiutumattomia luonnonvaroja säästyy lisää luottamusta kotimaisten elintarvikkeiden laatuun.
31 lisätietoja ravinnetaseista ja niiden laskemisesta Julkaisuja ravinnetaseista Neuvontaa * * * * * Aito Ympäristö -hanke Tuloksia ympäristömittarista ja ravinnetaseista Kainuun Maaseutukeskus, Kainuun Osuusmeijeri ja Kainuun ympäristökeskus. Kestävä Maatalous Vantaanjoella -projekti. Ravinnetaseseminaari Ahtela, I. (toim.) Uudenmaan ympäristökeskus. Moniste nro 75. Peltola, R. ym Ympäristötaloudellisesti kestävän maatalouden mahdollisuudet Mikkelin läänissä. Helsingin yliopisto. Maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus Mikkeli. Julk. No 42. Seppänen, L. ym Viljelyn, neuvonnan ja tutkimuksen keskellä. Maatalouden tutkimuskeskuksen julkaisuja. Sarja A. 75. Luomuvihannestilojen ravinnetaseet. Seuri, P Ravinnetase kestävyysindikaattorina. Maatalouden kestävyysindikaattorit. Maatalouden tutkimuskeskuksen julkaisuja. Sarja A. 74. Tuononen, M. ja Santapukki, A Ravinnetasehanke * Kestävä Maatalous Vantaanjoella -projekti. Loppuraportti. Uudenmaan Maaseutukeskus. Väisänen J Ravinteiden kauppataseet nautakarjatilojen ravinteidenkäytön kuvaajina. Maatalouden * tutkimuskeskuksen julkaisuja. Sarja A. 8. Ravinnetaselaskenta Arto.Santapukki@maaseutukeskus.fi alueelliset maaseutukeskukset: * ja alueelliset ympäristökeskukset: Helsingin yliopisto, Maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus Mikkeli. * Sirkula-ravinnetaselaskentaohjelma * Jukka.Rajala@kolumbus.fi Kestävä Maatalous Vantaanjoella -projekti Uudenmaan ympäristökeskus puh * Eija.Lehtonen@vyh.fi, Irmeli.Ahtela@vyh.fi, ympsuo/projekti/lifeuyk/kemava/kemava.htm 31
32 Ravinnetase on maatilalle laadittu laskelma, jossa sisään tulevista ravinnevirroista vähennetään poistuvat ravinteet. Taseiden avulla viljelijä voi seurata ravinteiden hyväksikäyttöä ja tunnistaa hyvin menestyvät sekä kehittämistä kaipaavat tuotannon osat. Kehittämistoimet voidaan kohdentaa kustannustehokkaasti ja samalla ympäristön kannalta edullisella tavalla. Seuraamalla ja kehittämällä tilan ympäristön hoitoa viljelijä voi lisätä kuluttajien luottamusta paikallisten elintarvikkeiden laatuun. Taseiden laskemiseen on tarjolla tietokoneohjelmia ja neuvontapalveluja. Pelkällä lyijykynällä voi kuitenkin jo aloittaa taseiden laskemisen tämän oppaan ohjeiden mukaisesti. Laskemiseen tarvittavat tiedot löytyvät tilan kirjanpidosta. Tämän oppaan taustana ovat Kestävä maatalous Vantaanjoella -projektista saadut kokemukset. Ravinnetaseita laskettiin 130 maatilalle ja peltohehtaarille vuosille
ProAgria lohkotietopankki. Esityksen sisältö
Ravinnetaseeterilaiset taseet, tuloksia ja tulkintaa TEHOPlus neuvojakoulutuspilotti Ahlman Tampere 7.3.2013 Kaisa Riiko, projektikoordinaattori BSAG/Järki-Lanta hanke ProAgria lohkotietopankki 1 Esityksen
Ravinnetaseet ja ravinteiden hyödyntäminen TEHO Plus -hankkeessa
Ravinnetaseet ja ravinteiden hyödyntäminen TEHO Plus -hankkeessa Aino Launto-Tiuttu, TEHO Plus -hanke Ympäristötuen kehittäminen, Ravinteet -alatyöryhmä 24.2.1012 Ravinnetaseiden ja ravinteiden hyväksikäytön
Ravinnehuollon perusteet luomussa, Osa 2. Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti
Ravinnehuollon perusteet luomussa, Osa 2 Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 11.3.2010 Luomun ravinnehuollossa korostuu 3 Viljelykierto.. 2 11.3.2010 Kuvat: Jukka
Palkokasvien lannoitusvaikutuksen arviointi. Reijo Käki Luomun erikoisasiantuntija ProAgria
Palkokasvien lannoitusvaikutuksen arviointi Reijo Käki Luomun erikoisasiantuntija ProAgria 04.02.2012 Lannoitusvaikutuksen arviointi Tehdään viljelykierrolle Määritellään kasvien typentarve Lasketaan typenlähteet
Ympäristötukiehtojen mukainen lannoitus vuonna 2009
Ympäristötukiehtojen mukainen lannoitus vuonna 2009 Risto Jokela Kasvinviljelyneuvonnan vastaava ProAgria Oulu Valvonnoissa havaittua P-tasaus lohkokorteille asianmukaisesti Karjanlantapoikkeuksen käyttö
Ravinnetaselaskelmat viljelijän ja neuvojan työkaluna
Ravinnetaselaskelmat viljelijän ja neuvojan työkaluna Ravinnetasepäivä ProAgria Mikkeli 22.11.2013 Kaisa Riiko, projektikoordinaattori BSAG Järki-Lanta -hanke KR 22.11.2013i 1 Esityksen sisältö Miksi taselaskelmia
Maitotilan resurssitehokkuus
Maitotilan resurssitehokkuus Sari Kajava Luonnonvarakeskus Nurmi euroiksi - tutkittua tietoa nurmesta, naudasta ja taloudesta 9.4.2019 Iisalmi Johdanto Tuotantoon sijoitetut panokset vs. tuotannosta saatava
Ympäristötuet ja niiden toimeenpano - lannoitus vuonna 2008. Ympäristötukien mahdollisuudet, Tampere 1.4.2008
Ympäristötuet ja niiden toimeenpano - lannoitus vuonna 2008 Ympäristötukien mahdollisuudet, Tampere 1.4.2008 Uuden sitoumuksen piirissä oleva viljelijä: Peruslannoituksesta viljavuustutkimuksen mukaiseen
Ravinnetaseet. Ympäristötuen lisätoimenpide lannoituksen ja sadon ravinnemäärien seurantaan MAATALOUDEN YMPÄRISTÖTUKI
MAATALOUDEN YMPÄRISTÖTUKI Ravinnetaseet Ympäristötuen lisätoimenpide lannoituksen ja sadon ravinnemäärien seurantaan 2008 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto: Eurooppa investoi maaseutualueisiin.
1 Ravinnetaseet Tuusulanjärven valuma-alueen
1 Ravinnetaseet Tuusulanjärven valuma-alueen tiloilla 25 29 Paula Muukkonen Keski-Uudenmaan vesiensuojelun kuntayhtymä 1.1 Johdanto Tuusulanjärveen huuhtoutuu ympäröiviltä maa-alueilta vuosittain noin
Ympäristöpalvelut ProAgriassa
Ympäristöpalvelut ProAgriassa Sari Peltonen ProAgria Maaseutukeskusten Liitto Tärkeitä teemojamme 1)Kilpailukyky - maatilojen ja maaseutuyritysten kilpailukyvyn parantaminen 2)Ympäristö - suomalaisen maaseudun
Eila Turtola, Tapio Salo, Lauri Jauhiainen, Antti Miettinen MATO-tutkimusohjelman 3. vuosiseminaari
Ravinnetaseilla typpitalous kuntoon (Typpitaselaskuri) Eila Turtola, Tapio Salo, Lauri Jauhiainen, Antti Miettinen MATO-tutkimusohjelman 3. vuosiseminaari 13.3.2019 Tavoite Mitä uutta tietoa? Kehitetään
Satoisat lajikkeet tarvitsevat riittävästi ravinteita tuottaakseen runsaan ja hyvälaatuisen sadon!
Satoisat lajikkeet tarvitsevat riittävästi ravinteita tuottaakseen runsaan ja hyvälaatuisen sadon! Hyvinkää 17.3.2011 Raimo Kauppila Kotkaniemen tutkimusasema Yara Suomi Oy Tasapainoinen lannoitus Viljelykasville
5 LANNOITUKSEN JA RAVINNEHUOLLON SUUNNITTELU (Lomakkeet 5.1.-)
Helsingin yliopisto, Maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus. 69 5 LANNOITUKSEN JA RAVINNEHUOLLON SUUNNITTELU (Lomakkeet 5.1.-) LANNOITUKSEN TARKOITUS LANNOITUSSUUNNITTELUN LÄHTÖKOHTANA Lannoituksen tarkoituksena
TARKKUUTTA TILATASOLLA. Aino Launto-Tiuttu 28. 11.2011 Itämerihaasteen hajakuormitusseminaari
TARKKUUTTA TILATASOLLA Aino Launto-Tiuttu 28. 11.2011 Itämerihaasteen hajakuormitusseminaari Maatalouden vesiensuojelun tehostaminen - TEHO Plus -hanke (2011-2013) Toiminta-alue: Varsinais-Suomi ja Satakunta
Kannattavuutta ravinnetaseiden avulla
Kannattavuutta ravinnetaseiden avulla Janne Heikkinen, TEHO Plus hanke 28.11.2013 Sarka Maatalouden vesiensuojelun tehostaminen TEHO Plus -hanke (2011-2013) Toteutus Rahoitus Valtakunnallinen hanke, jonka
Reijo Käki Luomuasiantuntija
7.12.2017 Reijo Käki Luomuasiantuntija Kasvuston typpipitoisuus maahan muokatessa kasvuston palkokasveja 20-25 % palkokasveja 50% palkokasveja 75-80% puhdas palkokasvi typpipitoisuus 20 N kg/tonni 24 N
5.3 TILAN RAVINNEKIERTO JA ERI RAVINNETASEET
Helsingin yliopisto, Maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus. 87 5.3 TILAN RAVINNEKIERTO JA ERI RAVINNETASEET Maataloudessa ravinteita tulee tilalle ja poistuu tilalta. Maatilan sisällä ravinteita siirtyy
HUNTTIJÄRVEN KUNNOSTAMINEN. Osahanke: Kasvinravinteiden käytön tehostaminen peltoviljelyksillä HANKERAPORTTI
HUNTTIJÄRVEN KUNNOSTAMINEN Osahanke: Kasvinravinteiden käytön tehostaminen peltoviljelyksillä HANKERAPORTTI Riitta Hyytiä ja Heidi Laitio Laurea-ammattikorkeakoulu Hunttijärven yhteisen vesialueen osakaskunta
Ravinnetaseet TEHO-tiloilla
Ravinnetaseet TEHO-tiloilla Susanna Kaasinen 31.1.21 Sisältö Sanasto... 2 1. Johdanto... 3 2. Peltotase... 5 2.1. Kasvilajikohtaiset taseet... 7 2.2 Lannoitus...16 2.3 Peltotaseiden luokittelu Typpi...24
Karjanlannan käyttö nurmelle
Karjanlannan käyttö nurmelle Lantalaji Naudan kuivekelanta Naudan lietelanta Naudan virtsa Lampaan kuivikelanta Hevosen kuivikelanta Kanan kuivikelanta Broilerin kuivikelanta Sian kuivikelanta Sian lietelanta
Luomuviljelyn talous. Reijo Käki Luomuneuvoja ProAgria Kymenlaakso
Luomuviljelyn talous Reijo Käki Luomuneuvoja ProAgria Kymenlaakso 1.12.2009 Luonnonmukaisen tuotannon näkymät 1/2 Luomutuotteiden kysyntä on kasvanut kaikkialla Suomessa kulutus on tapahtunut muuta Eurooppaa
Pellon kunnostus tilaisuus, Karkkila Viljelykierto ja talous Juha Helenius
Pellon kunnostus tilaisuus, Karkkila Viljelykierto ja talous Juha Helenius Mitkä ovat kasvintuotannon tärkeimmät menestykseen vaikuttavat tekijät? ProAgrian asiantuntija-arvio vastausten määrä ProAgria
Maatilan ympäristötoimenpiteet. ja talous. Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto
Maatilan ympäristötoimenpiteet ja talous Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto MT 7.10.2009 Yhtälö oli viime keväänä vaikea: viljelyn kustannukset nousujohteiset, sadon hinta pohjalla, varastot täynnä
EKOTEOT MAATILOILLA. Aino Launto-Tiuttu ja TEHO tiimi Ympäristöillat Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa Kankaanpää
EKOTEOT MAATILOILLA Aino Launto-Tiuttu ja TEHO tiimi Ympäristöillat Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa 24. 11.2011 Kankaanpää Maatalouden vesiensuojelun tehostaminen - TEHO Plus -hanke (2011-2013) Toiminta-alue:
Lannoittamalla kestävää ja kannattavaa viljelyä. Anne Kerminen
Lannoittamalla kestävää ja kannattavaa viljelyä Anne Kerminen Fosfori on punaisella puolessa Suomen pelloista Fosfori (P) prosenttiosuus 5 2 2 12 13 31 35 Huono Huononlainen Välttävä Tyydyttävä Hyvä Korkea
Tähtäimessä viljavat vainiot? Agrimarket kevät 2010
Tähtäimessä viljavat vainiot? Agrimarket kevät 2010 Maanparannuskalkin valmistus Kalkkikivi irrotetaan kalliosta louhimalla. Louhe murskataan ja seulotaan, jolloin syntyvä maanparannuskalkkirouheet ja
Ravinnerenki. Mallinnus työvälineenä huuhtouman vähentämisessä, tutkimuskohteena Pohjois-Savo Markus Huttunen SYKE
Ravinnerenki Mallinnus työvälineenä huuhtouman vähentämisessä, tutkimuskohteena Pohjois-Savo 4.10.2016 Markus Huttunen SYKE RavinneRenki: kuormituksen mallinnus Suomen ympäristökeskuksessa (SYKE) on jo
EKOTEOT MAATILOILLA. Anu Lillunen ja TEHO Plus tiimi Ympäristöillat Satakunnassa ja Varsinais- Suomessa Raisio
EKOTEOT MAATILOILLA Anu Lillunen ja TEHO Plus tiimi Ympäristöillat Satakunnassa ja Varsinais- Suomessa 1.12.2011 Raisio Maatalouden vesiensuojelun tehostaminen - TEHO Plus -hanke (2011-2013) Toiminta-alue:
SIJOITTAMINEN MAAHAN PINTALEVITYS NPKS NKS NS. Fosforin sijoittaminen tärkeää! AMMONIUMNITRAATTI + KALSIUM NPKS-LANNOITTEET MULTAUS SIJOITUSLANNOITUS
Miten lannoitan ensi keväänä? PINTALEVITYS SIJOITTAMINEN MAAHAN UREA AMMONIUMNITRAATTI + KALSIUM NPKS-LANNOITTEET MULTAUS SIJOITUSLANNOITUS sade sade sade siemenlannoite ammoniumnitraatti kalsium NPKS
Maatilan ympäristötoimenpiteet. ja talous. Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto
Maatilan ympäristötoimenpiteet ja talous Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto MT 7.10.2009 Yhtälö oli viime keväänä vaikea: viljelyn kustannukset nousujohteiset, sadon hinta pohjalla, varastot täynnä
Typpi porraskokeen tuloksia Sokerijuurikkaan Tutkimuskeskus (SjT)
Typpi porraskokeen tuloksia 213-216 Sokerijuurikkaan Tutkimuskeskus (SjT) Mihin juurikas tarvitsee typpeä? - Lehtivihreän määrä kasvaa - Lehtiala kasvaa - Kasvin yleinen elinvoima / lehtialan kesto kasvaa
Hyödynnä tarjolla oleva uusi teknologia - Yara satelliittipalvelu. Ilkka Mustonen Oulunsalo
Hyödynnä tarjolla oleva uusi teknologia - Yara satelliittipalvelu Ilkka Mustonen Oulunsalo 28.1.2018 Viljojen satopotentiaali on noussut merkittävästi muutamassa vuodessa Suomen keskisadot eivät ole juurikaan
Ravinteiden tehokas hyödyntäminen Ravinnetasepäivä, RAE ravinnehävikit euroiksi ProAgria Etelä-Savo, Mikkeli
Ravinteiden tehokas hyödyntäminen Ravinnetasepäivä, RAE ravinnehävikit euroiksi 22.11.2013 ProAgria Etelä-Savo, Mikkeli Pentti Seuri MTT Mikkeli pentti.seuri@mtt.fi 21.01.2014 Maa- ja elintarviketalouden
KASVULOHKOKOHTAISEN PELTOTASELASKENTAOHJELMAN TOTEUTUS SEKÄ RAVINNETASELASKELMAT KARJAANJOEN VESISTÖALUEELLA
KASVULOHKOKOHTAISEN PELTOTASELASKENTAOHJELMAN TOTEUTUS SEKÄ RAVINNETASELASKELMAT KARJAANJOEN VESISTÖALUEELLA Marja Tuononen & Arto Santapukki, ProAgria Uusimaa Pertti Savela, ProAgria Maaseutukeskusten
Viljelykierron suunnittelu. Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 2012
Viljelykierron suunnittelu Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 2012 Viljelykierron suunnittelu Miten laatia viljelykiertosuunnitelma? Mihin eri näkökohtiin pitäisi
Myllyvehnän lannoitus 5.10 2009 AK
Myllyvehnän lannoitus Vehnän valkuaispitoisuuteen vaikuttavat mm. Lajike Annettu typpilannoitus kg/ha Lannoituksen ajoitus Satotaso Maalaji Kasvukausi Eri lajiketyyppien sadot ja valkuaispitoisuudet Seuraavissa
Ravinnehuollon perusteet luomussa, Osa 1. Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti
Ravinnehuollon perusteet luomussa, Osa 1 Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 11.3.2010 Kasvu ja maan kasvukunto 1/4 Kasvu heikkoa Maa tiivistynyttä Kylvömuokkaus
Maamies ja Aurajoki - maatalouden ympäristönsuojelu Aurajoen vesistöalueella. Aino Launto-Tiuttu, TEHO Plus hanke Lieto
Maamies ja Aurajoki - maatalouden ympäristönsuojelu Aurajoen vesistöalueella Aino Launto-Tiuttu, TEHO Plus hanke 28.11.2013 Lieto Aurajoen virtaa seminaari Aurajoen nykyisyydestä ja tulevasta Aurajokisäätiö/Lieto
Sadon tuotannon tehokkuuden mittaaminen ympäristöindekseillä. Ympäristöindeksien historia Raisiokonsernissa
Sadon tuotannon tehokkuuden mittaaminen ympäristöindekseillä Aki Finér Kestävän kehityksen asiantuntija Raisio-konserni Ympäristöindeksien historia Raisiokonsernissa Energia- ja ympäristöindeksit luotiin
LUOMUVILJELYN SUUNNITTELU. Työohjeita
Helsingin Yliopisto Maaseudun tutkimus- ja koulutuskeskus Jukka Rajala LUOMUVILJELYN SUUNNITTELU Työohjeita 2005 KIRJOITTAJAT Juha Auranen, MMM, Elojussi ky, Uusikartano Aila Asikainen, MMM, Helsingin
KÄYTÄNNÖN VINKKEJÄ RAVINTEIDEN KÄYTÖN TEHOSTAMISEKSI
KÄYTÄNNÖN VINKKEJÄ RAVINTEIDEN KÄYTÖN TEHOSTAMISEKSI Anu Lillunen + TEHO-tiimi Puhtia maatalouteen ympäristönhoidosta tilaisuus 13.10.2011 Tampere ESITYKSEN SISÄLTÖ Ravinnetaseiden hyödyntäminen Viljelykierto
VINKKEJÄ ERITYYPPISTEN VEHNIEN VILJELYYN
VINKKEJÄ ERITYYPPISTEN VEHNIEN VILJELYYN Vilja-alan yhteistyöryhmä Helmikuu 2011 Opas päivitetty huhtikuussa 2013 1 VEHNÄMARKKINAT SUOMESSA Vehnän kylvöala on viimeisen viiden vuoden aikana ollut n. 225
Osaamista maan kasvukunnon hoitoon - Avaus
Osaamista maan kasvukunnon hoitoon - Avaus Jukka Rajala erikoissuunnittelija, OSMO-hanke Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti Seinäjoki 1.2.2018 Rikalan Säätiö Tutkimustietoa ja innovaatiokumppanuutta
Lannoitus ja Laatu. Susanna Muurinen Sokerijuurikkaan Tutkimuskeskus
Lannoitus ja Laatu Susanna Muurinen Sokerijuurikkaan Tutkimuskeskus Miten hyödynnät laatutietoja lannoituksessa? Puhtaus Sokeri K Na Amino-N % % 91.5 16.3 4.77.32 12 93.1 17.5 4.48.26 8 lannoite typen
Ravinnehuollon perusteet luomussa, Osa 1. Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 2012
Ravinnehuollon perusteet luomussa, Osa 1 Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 2012 Kasvu ja maan kasvukunto 1/4 Kasvu heikkoa Maa tiivistynyttä Kylvömuokkaus liian
Taulukko 1. Viljan, öljykasvien ja palkokasvien typpilannoituksen enimmäismäärät (kg/ha/v) Perustoimenpide: Peltokasvien lannoitus
N:o 3 1553 Taulukko 1. Viljan, öljykasvien ja palkokasvien typpilannoituksen enimmäismäärät (kg/ha/v) Perustoimenpide: Peltokasvien lannoitus Etelä ja KeskiSuomi Savi ja PohjoisSuomi Savi ja Kasvi / saavutettu
VINKKEJÄ ERITYYPPISTEN VEHNIEN VILJELYYN
VINKKEJÄ ERITYYPPISTEN VEHNIEN VILJELYYN Vilja-alan yhteistyöryhmä Helmikuu 2011 1 VEHNÄMARKKINAT SUOMESSA Vehnän kylvöala on viime vuosina ollut n. 210 000 ha, tästä alasta kevätvehnää 189 000 ha (89
Hamppu viljelykiertokasvina
Hamppu viljelykiertokasvina Noora Norokytö, Hyötyhamppuhanke Turun ammattikorkeakoulu Yleistä hampusta Tuulipölytteinen lyhyen päivän kasvi Luontaisesti yksineuvoinen (öljyhamppu), jalostuksella kaksineuvoinen
Viljelykierrolla kannattavuus paremmaksi. Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto
Viljelykierrolla kannattavuus paremmaksi Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto Viljelykierrosta on monipuolista hyötyä, mitkä kaikki heijastuvat kannattavuuteen Kasvinsuojeluriskit vähenevät Maan kasvukunto
LOHKO-hanke. Viljelijäaineisto
LOHKO-hanke Viljelijäaineisto Nitrogen loading from forested catchments Markus Huttunen ja Inese Huttunen SYKE/Vesikeskus 8/12/2016 Marie Korppoo VEMALA catchment meeting, 25/09/2012 Hankkeen päämäärät
RAVINNETASEET MAATALOUDEN VESISTÖKUORMITUKSEN ARVIOINTIKEINONA. Jaana Marttila
RAVINNETASEET MAATALOUDEN VESISTÖKUORMITUKSEN ARVIOINTIKEINONA Jaana Marttila Pro gradu -tutkielma Helsingin yliopisto Bio- ja ympäristötieteiden laitos Akvaattiset tieteet /limnologia Syyskuu 2005 1 TIIVISTELMÄ
Ravinteiden hyväksikäytön parantaminen lähtökohtana maan hyvä kasvukunto
Ravinteiden hyväksikäytön parantaminen lähtökohtana maan hyvä kasvukunto Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 9.4.2010 Yksipuolinen viljely Yksipuolinen, maan kasvukuntoa
MegaLab tuloksia 2017
MegaLab tuloksia 2017 Näytteet Kesällä 2017 Sucros ja Yara tarjosivat juurikkaan viljelijöille mahdollisuuden toimittaa analysoitavaksi yhden lehtinäytteen Näytteet kerättiin kesä heinäkuun vaihteessa.
Kierrätysravinteiden kannattavuus. Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto
Kierrätysravinteiden kannattavuus Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto 9.12.2016 Mikä on lannoituskustannuksen osuus viljelyn muuttuvista kustannuksista? Lähde: ProAgria Lohkotietopankki 2016 Lannoituskustannus
Rikinpuute AK
Rikkilannoitus Rikinpuute Rikin puutosoireet näkyvät ensimmäisenä nuorimmissa lehdissä. Ne ovat normaalia vaaleampia vähentyneen lehtivihreän muodostumisen takia. Rikin puute vaikeuttaa kasvin typen ottoa.
Säilörehun tuotantokustannus
Nurmentuotantokustannus NurmiArtturi-hankkeen tuloksia 12.10.16 Nurmesta tulosta Säilörehun tuotantokustannus Merkittävässä osassa maidontuotannon kustannuksia ja tulosta energiasta 30 70 % säilörehusta
Kalium porraskokeen tuloksia Sokerijuurikkaan Tutkimuskeskus (SjT)
Kalium porraskokeen tuloksia 2013-2016 Sokerijuurikkaan Tutkimuskeskus (SjT) Maaperän Kalium-pitoisuus Vuoden 2012 yhteenvedosta voidaan todeta, että juurikasmaiden kaliumin (K) määrä on karkean arvion
Tilakohtaiset ratkaisut ympäristön ja samalla kukkaron hyväksi. Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto
Tilakohtaiset ratkaisut ympäristön ja samalla kukkaron hyväksi Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto Tilakohtaiset tavoitteet ja valinnat: - miten panostan viljelyyn? - miten hyvä sato ja taloudellinen
Kuva 1. Vasemmalla multausyksiköllä varustettu lietevaunu ja oikealla letkulevitin.
Sivu 1 / 6 Karjanlannan ravinnevarastosta arvokas sijoitus nurmeen Päivi Kurki ja Ritva Valo, MTT Kasvintuotannon tutkimus Lönnrotinkatu 5, 50100 Mikkeli, etunimi.sukunimi@mtt.fi Kokeen tarkoitus ja toteutus
Peltojen fosforikierron optimointi ja maan kasvukunto. Risto Uusitalo MTT/Kasvintuotannon tutkimus
Peltojen fosforikierron optimointi ja maan kasvukunto Risto Uusitalo MTT/Kasvintuotannon tutkimus RAVI-hanke/Maatalouden vesiensuojeluseminaari Luumäellä 13.1.211 Sisältö Alkusanat Fosforilannoituskokeiden
Typestä jää hyödyntämättä 30 %, kun ph on 6,2 sijasta 5,8
1 KALKITUS Typestä jää hyödyntämättä 30 %, kun ph on 6,2 sijasta 5,8 50 hehtaarin tilalla Ohran N- lannoitus 90 kg/ha 30 kg/ha typpestä menee hukkaan. Lannoitetta jää hyödyntämättä 6500 kg (10suursäkkiä)
Pellot ja vedet kuntoon kannattavaa ja ympäristöystävällistä viljelyä vesienhoito huomioiden.
Pellot ja vedet kuntoon kannattavaa ja ympäristöystävällistä viljelyä vesienhoito huomioiden. Risto Jokela Erityisasiantuntija, kasvintuotanto ja ympäristö ProAgria Oulu Maanviljelyä Oulun seudulla Maatalous
Lietelannan käytön strategiat ja täydennys. Nurmen lannoitus ja karjanlanta Pohjois-Suomen Nurmiseminaari 2013
Lietelannan käytön strategiat ja täydennys Nurmen lannoitus ja karjanlanta Pohjois-Suomen Nurmiseminaari 2013 x 1000 ha Nurmiala maakunnittain v. 2011 100 Nurmiala (x 1000 ha) 90 80 70 60 50 40 30 20 10
NURMIPÄIVÄ Pellot Tuottamaan-hanke Liperi 25.5.2012. Päivi Kurki ja Ritva Valo MTT Mikkeli
NURMIPÄIVÄ Pellot Tuottamaan-hanke Liperi 25.5.2012 Päivi Kurki ja Ritva Valo MTT Mikkeli 29.5.2012 Nurmen tiheys 50%. Neljännen vuoden nurmi. Tiheys on kasvuston osuus % pinta-alasta. Kuva MTT Mikkeli.
Miten kannattavuutta luomumaidontuotantoon suurella tilalla? Vesa Tikka Luomumaidontuottaja Kurikka 9.11.2011
Miten kannattavuutta luomumaidontuotantoon suurella tilalla? Vesa Tikka Luomumaidontuottaja Kurikka 9.11.2011 Tilan yleisesittely Peltoa 590 ha+250 ha sopimusviljelynä Lehmiä 350 kpl, 200 hiehoa Työvoimaa
Viljelykierron vaikutukset tilan talouteen, työmäärään ja maan kasvukuntoon. Tuomas Mattila Kilpiän tila Suomen ympäristökeskus SYKE OSMO -hanke
Viljelykierron vaikutukset tilan talouteen, työmäärään ja maan kasvukuntoon Tuomas Mattila Kilpiän tila Suomen ympäristökeskus SYKE OSMO -hanke 1 Viljelykierto? Suomen pelloilla yleisimpiä viljelykiertoja
Miksi palkokasveja kannattaa viljellä palkokasvien monet hyödyt
Miksi palkokasveja kannattaa viljellä palkokasvien monet hyödyt Tutkija Pentti Seuri, Luonnonvarakeskus Palkokasveista on moneksi: ruokaa, rehua, viherlannoitusta ja maanparannusta -työpaja Aika: 12.12.2016
Ympäristökorvausjärjestelmän hyödyntäminen
Ympäristökorvausjärjestelmän hyödyntäminen Vihreästä kasvipeitteisyydestä hyötyä viljelijälle ja ympäristölle Kari Koppelmäki 7-9.10.2014 Ympäristökorvausjärjestelmä kasvinviljelytilan näkökulmasta Ravinteiden
Mustialan kokemukset v Jukka Korhonen
Mustialan kokemukset v 2018 Jukka Korhonen Mustiala Peltoa 185 ha Lehmiä 75 + uudistus Luomu pellot siirtymävaihe 2018 Luomu kotieläimet marraskuu 2019 Muutos tutkimuksen kohteena Peltolinnustokartoitus
TUTKIMUSTIETOA PÄÄTÖKSENTEON TUEKSI NITRAATTIASETUSTA VARTEN
1(6) Ympäristöministeriö Viite: Luonnos valtioneuvoston asetukseksi eräiden maa- ja puutarhataloudesta peräisin olevien päästöjen rajoittamisesta (ns. nitraattiasetus), YM028:00/2011. Lausuntopyyntö päätöksenteon
Rukiiseen kannattaa panostaa. Simo Ylä-Uotila
Rukiiseen kannattaa panostaa Simo Ylä-Uotila Syysviljojen ravinteidenotto syksyllä 2014 30.10.2014 30.10.2014 30.10.2014 Syysohra 868 kg ka/ha BBCH 22-23 Ruis 788 kg ka/ha BBCH 24-25 Syysvehnä 600 kg ka/ha
POLARTOP BOR BOR VILJELYRATKAISU ENTSYYMIMALLASOHRA. Tiedä mitä kylvät.
ENTSYYMIMALLASOHRA BOR Boreal Kasvinjalostus Oy www.boreal.fi Lajike-edustaja: Peltosiemen Oy Polartop on satoisa monitahoinen entsyymimallas- ja rehuohra. Sen korrenlujuus on hyvä eri maalajeilla ja viljelyolosuhteissa.
Luomutuotteiden elinkaariarviointi. Taija Sinkko ja Merja Saarinen MTT, Kestävä biotalous SustFoodChoice hankkeen loppuseminaari 5.5.
Luomutuotteiden elinkaariarviointi Taija Sinkko ja Merja Saarinen MTT, Kestävä biotalous SustFoodChoice hankkeen loppuseminaari 5.5.2014 Sisältö Luomun elinkaariarviointi Erot tavanomaiseen viljelyyn verrattuna
Vesistövaikutusten arviointi
19.3.2012 Vesistövaikutusten arviointi Jukka Koski-Vähälä Savo-Karjalan Vesiensuojeluyhdistys ry Huomioitavaa RAE-hankkeesta Kehittämis- ja tutkimushanke; YKSI SOVELTAVA PAKETTI Tutkimustieto tiloille
LaPaMa Lannoita paremmin -malli. Lannoitussuunnittelu. Tuomas Mattila Erikoistutkija & maanviljelijä
LaPaMa Lannoita paremmin -malli Lannoitussuunnittelu Tuomas Mattila Erikoistutkija & maanviljelijä Hyvä lannoitus täydentää kasvin ja maaperän vuorovaikutusta Kasvin ravinnetarve Lohkon ravinnetila Ravinteiden
Lannoitusratkaisut, ravinteiden merkitys. Ilkka Suur-Uski
Lannoitusratkaisut, ravinteiden merkitys Ilkka Suur-Uski 27.3.2017 MAAN FOSFORIPITOISUUS Nyt on aika kääntää fosforin suunta Lähde: Eurofins ja Suomen ympäristökeskus 3 Satokomponentit muodostavat sadon
Maanviljelyä vai ryöstöviljelyä? Peltomaan hiilensidonnan mahdollisuudet
Maanviljelyä vai ryöstöviljelyä? Peltomaan hiilensidonnan mahdollisuudet Tuomas Mattila Suomen ympäristökeskus SYKE Kansalaisinfo, Eduskuntatalo 28.11.2018 Miten tähän päästiin? 2 Maanviljelyn kehityskulku
Ruis ja vehnä luomussa
Ruis ja vehnä luomussa Tero Tolvanen Luomuneuvoja ProAgria Etelä-Savo 4.12.2012 RUIS Merkittävin luomuosuus Tasainen kotimaan tarve Tuki on kohdallaan Talvehtiminen on riski Sopii viljelykiertoon hyvin
Maidontuotannon kannattavuus
Maidontuotannon kannattavuus Timo Sipiläinen Helsingin yliopisto, Taloustieteen laitos Ratkaisuja rehuntuotannon kannattavuuteen ja kestävyyteen muuttuvassa ilmastossa Nivala 20.3.2013 Sipiläinen / Maidontuotannon
Oranki-hanke: Koeasetelma ja Maan orgaanisen aineksen vaikutus sadontuottoon
Oranki-hanke: Koeasetelma ja Maan orgaanisen aineksen vaikutus sadontuottoon Tapio Salo, Riikka Keskinen, Helena Soinne, Mari Räty, Janne Kaseva, Visa Nuutinen, Eila Turtola Orgaaninen aines maaperän tuottokyvyn
Fosforilannoituksen tarve kasvintuotannossa
Fosforilannoituksen tarve kasvintuotannossa Kari Ylivainio, Risto Uusitalo, Terhi Suojala-Ahlfors MITEN KESTÄVYYTTÄ VILJELYYN? Pellon kasvukunto, ravinnetalous ja rikkakasvien hallinta keinoja peltokasvien
Nurmirehujen tuotantokustannuksiin vaikuttavat tekijät
Nurmesta Tulosta -hanke Nurmirehujen tuotantokustannuksiin vaikuttavat tekijät Nurmex-tietoisku 16 Marita Jääskeläinen ProAgria Etelä-Pohjanmaa Säilörehun tuotantokustannus Merkittävässä osassa maidontuotannon
Ravinnetaselaskelmat Lepsämänjoen valuma-alueella
Uudenmaan ympäristökeskuksen raportteja 1 2008 Ravinnetaselaskelmat Lepsämänjoen valuma-alueella 1997-2005 Kari Koppelmäki Jaana Marttila Uudenmaan ympäristökeskus UUDENMAAN YMPÄRISTÖKESKUKSEN RAPORTTEJA
Monipuolisen viljelykierron mahdollisuudet maan kasvukunnon parantajana
Monipuolisen viljelykierron mahdollisuudet maan kasvukunnon parantajana Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitto Viljelykiertojen monipuolistaminen miksi? Maan kasvukunto vaatii viljelyn muutosta maa väsyy
Viljasatotutkimus. Tutkimusmenetelmä ja -aineisto. Vilja-alan yhteistyöryhmä. Tutkimusmenetelmä:
Viljasatotutkimus Vilja-alan yhteistyöryhmä 30.10.2009 Petri Pethman Tämän tutkimuksen tulokset on tarkoitettu vain tilaajan omaan käyttöön. Niitä ei saa lainata, luovuttaa, jälleenmyydä tai julkaista
viljelysuunnittelu, lohkokohtainen kirjanpito ProAgria Keskusten ja ProAgria Keskusten Liiton johtamisjärjestelmälle on myönnetty ryhmäsertifikaatti
viljelysuunnittelu, lohkokohtainen kirjanpito Ympäristötuen sitoumusehdot: : Ympäristökorvauksen vähimmäisvaatimukset koostuvat lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvistä vaatimuksista.
Varautuminen kasvukauteen Asiakkuuspäällikkö Ilkka Mustonen
Varautuminen kasvukauteen 2018 12.2.2018 Asiakkuuspäällikkö Ilkka Mustonen Kasvi ja maa tarvitsevat vuosittain fosforia YaraMilalla ravitset kasvia sekä ylläpidät helposti käyttökelpoista fosforia, jonka
UUDENMAAN YMPÄRISTÖKESKUS MONISTEITA RAVINNETASE VESIENSUOJELUN APUVÄLINEENÄ. Jaana Marttila, Heli Vahtera, Kirsti Granlund & Kirsti Lahti
UUDENMAAN YMPÄRISTÖKESKUS MONISTEITA 155 RAVINNETASE VESIENSUOJELUN APUVÄLINEENÄ Jaana Marttila, Heli Vahtera, Kirsti Granlund & Kirsti Lahti Uudenmaan ympäristökeskus Helsinki 25 2 Kartat: Maanmittauslaitos,
Viljelykierto luomussa. Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 2012
Viljelykierto luomussa Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 2012 Luonto esimerkkinä? Millainen on viljavien luonnontilaisten alueiden kasvillisuus? 2 2012 Rajala J.
Biologinen typensidonta
Biologinen typensidonta Tutkija Pentti Seuri, Luke Mikkeli 15.1.2018 Mikkeli / webinaari Palkokasvit kykenevät biologiseen typensidontaan Ilmakehässä on runsaasti typpeä (78 %), mutta vain harvat kasvit
Satoennuste. Vilja-alan yhteistyöryhmä. Petri Pethman Suomen Gallup Elintarviketieto Oy. VYR Satoennuste ( )
Satoennuste Vilja-alan yhteistyöryhmä Petri Pethman.11.01 101 Suomen Gallup Elintarviketieto Oy VYR Satoennuste (1011) 1 Tutkimuksen toteutus Vastaajamäärä n= Kokonaisvastaajanäyte 1 0 vastaajaa vastausprosentti
Kaura vaatii ravinteita
Knowledge grows Kaura vaatii ravinteita Anne Kerminen, Yara Suomi Näin kauraa viljellään Suomessa Viljelijäkysely syksyllä 2016 (320 vastausta) Rehukauraa 55 % ja elintarvikekauraa 54 % Viljelyala 23 ha/tila
Miten vähällä ja millaisella fosforilannoituksella pärjää?
Miten vähällä ja millaisella fosforilannoituksella pärjää? Risto Uusitalo Luke, Jokioinen Kiitos: Perttu Virkajärvi, Kari Ylivainio, Riitta Lemola, Eero Sillasto Sisältö Mikä on taloudellinen fosforilannoitustaso?
Luomutuotannon kannattavuus
Luomuviljelyn peruskurssi Luomutuotannon kannattavuus LUTUNE Luomututkimuksen ja neuvonnan yhteishanke Mitä muutoksia luomu saattaa tuoda tuotantoon? Tuotantosuunnalla iso merkitys Viljelykierron noudattaminen
Viljasatotutkimus. Vilja-alan yhteistyöryhmä. 3.11.2008 Petri Pethman. Suomen Gallup Elintarviketieto Oy
Viljasatotutkimus Vilja-alan yhteistyöryhmä 3.11.2008 Petri Pethman Tämän tutkimuksen tulokset on tarkoitettu vain tilaajan omaan käyttöön. Niitä ei saa lainata, luovuttaa, jälleenmyydä tai julkaista ilman
TEHO-hankkeen kokemuksia tilakohtaisesta vesiensuojelusta. Ympäristökuiskaajat ja maaseudun ympäristöhankkeiden yhteiset ympäristöpäivät maatiloille
Härjämäki TEHO-hankkeen kokemuksia tilakohtaisesta vesiensuojelusta Ympäristökuiskaajat ja maaseudun ympäristöhankkeiden yhteiset ympäristöpäivät maatiloille 26.1.2011 Oulu Suunnittelija Kimmo Härjämäki,
Maan viljavuus luomussa -Fysikaaliset ja kemialliset tekijät - Osa 2. Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 2012
Maan viljavuus luomussa -Fysikaaliset ja kemialliset tekijät - Osa 2 Jukka Rajala Erikoissuunnittelija Helsingin yliopisto, Ruralia-instituutti 2012 Maan kasvukunto Fysikaaliset tekijät Biologiset tekijät
Yaran Täsmäviljelyratkaisut. Katja Alhonoja Yara Suomi
Yaran Täsmäviljelyratkaisut Katja Alhonoja Yara Suomi 30.1.2017 Täsmäviljely Tarkennetaan lannoitusta sen vastaamaan kasvien ravinteiden tarvetta, jotta saavutetaan mahdollisimman suuri sato ja tavoiteltu
SADANTA LISÄÄNTYY JA EROOSION RISKI KASVAA: VARAUTUMISKEINOJA JA KOKEMUKSIA TILOILTA
SADANTA LISÄÄNTYY JA EROOSION RISKI KASVAA: VARAUTUMISKEINOJA JA KOKEMUKSIA TILOILTA Janne Heikkinen, TEHO Plus hanke Ilmaston muutos ja maaseutu (ILMASE) hankkeen työpaja 1.11.2012 Piispanristi ESITYKSEN