LOPPURAPORTTI 13.9.2015 Naantalin Herrankukkaron lepakko-, liito-orava- ja viitasammakkoselvitys 2015 Aura 2015
NAANTALIN HERRANKUKKARON LUONTOSELVITYKSEN JATKOTYÖ 2015 1 Kannen kuva: Valokuvat: Karttakuvat: Pohjakartat ja ilmakuvat: Kirjoittaja: Herrankukkaron pihapiiriä Tmi Vespertilio Tmi Vespertilio Maanmittauslaitos Ville Vasko
NAANTALIN HERRANKUKKARON LUONTOSELVITYKSEN JATKOTYÖ 2015 2 Sisällysluettelo Johdanto... 3 Menetelmät... 4 Liito-orava... 4 Viitasammakko... 4 Lepakot... 4 Tulokset ja niiden tarkastelu... 6 Liito-orava... 6 Viitasammakko... 6 Lepakot... 6 Johtopäätökset ja toimenpidesuositukset... 8 Kirjallisuus... 8
NAANTALIN HERRANKUKKARON LUONTOSELVITYKSEN JATKOTYÖ 2015 3 Johdanto Naantalin Herrankukkaron alueelle ollaan laatimassa asemakaavaa. Työtä ohjaa Airismaa-Aaslan osayleiskaava, joka on lainvoimainen. Selvitysalue sijoittuu Naantalin kaupungin (ent. Rymättylän kunnan) Airismaan saaren rantaan. Aluetta rajaavat pohjoisessa ja idässä meri, etelässä viljellyt pellot ja lännessä Luotojentie. Selvitysalueella sijaitsee kokous- ja virkistyspalveluja tarjoava matkailuyritys Herrankukkaro, joka on rakentunut vanhan kalastajatilan ympärille. Muutoin selvitysalue on itäosan mökkitonttia lukuun ottamatta rakentamatonta kalliomännikköä sekä kuivaa/kuivahkoa kangasta ja pieneltä osin tuoretta mustikkatyypin kangasta. Alueelle on vuonna 2006 tehty luontoselvitys (Marja Nuottajärvi, FCG), joka liittyi Airismaa-Aaslan osayleiskaavan laatimiseen. Selvityksessä alueella ei todettu olevan luonnonsuojelulisesti erityisen arvokkaita kohteita. Tämä jatkotyö kohdistuu asemakaavan laatimiseen ja sen tavoitteena on alueella mahdollisesti esiintyvien EU:n luontodirektiivin liitteen IV(a) lajien esiintymispaikkojen sekä lisääntymis- ja levähdyspaikkojen rajaaminen. Selvityksen kohdelajeja ovat lepakot, liito-orava ja viitasammakko. Luonnonsuojelulain 49 :n mukaan näiden luontodirektiivissä tarkoitettujen lajien lisääntymis- ja levähdyspaikkojen hävittäminen ja heikentäminen on kielletty. Lepakoiden osalta selvitetään myös niille tärkeät ruokailualueet, jotka on EUROBATS-sopimuksessa suositeltu säästettävän. Tulosten perusteella annetaan suosituksia direktiivilajien huomioon ottamiseksi asemakaavoituksessa. Selvityksen maastotöistä ja raportoinnista on vastannut lepakoihin erikoistunut biologi, FM Ville Vasko.
NAANTALIN HERRANKUKKARON LUONTOSELVITYKSEN JATKOTYÖ 2015 4 Menetelmät Liito-orava Liito-oravakartoitus tehtiin 4.4.2015 klo 10-13:30. Selvitettävän alueen puustoiset osat käytiin tarkkaan läpi tutkien varttuneempien puiden, erityisesti lehtipuiden ja kuusten tyviä etsien mahdollisia liito-oravan ulosteita ja virtsajälkiä. Alkukevät on parasta aikaa liito-oravien kartoitukseen, koska lajilla on tällöin paritteluaika ja ne liikkuvat aktiivisesti jättäen merkkejä eri puolille reviiriään. Viitasammakko Viitasammakkokartoitus tehtiin 28.4.2015 klo 21:15-23:50. Alueella liikuttiin kävellen, seuraten rantaviivaa ja kuunnellen mahdollista viitasammakon soidinpulputusta. Muita mahdollisia sopivia vesistöjä viitasammakon elinpaikoiksi ei merenrannan lisäksi alueella ollut. Kartoitusillaksi valittiin tyyni ja kevään viileys huomioiden mahdollisimman lämmin ilta, jotta sammakot olisivat aktiivisia ja niiden ääni kuuluisi. Lepakot Lepakot käyttävät eri alueita saalistusalueinaan kesän eri ajankohtina. Tästä johtuen kartoitettava alue on inventoitava useaan kertaan. Käynnit tehtiin Suomen lepakkotieteellinen yhdistys ry:n suosituksen mukaisesti alku-, keski- ja loppukesällä. Kartoitusillat olivat 1.6., 7.7. ja 8.8. Kartoitusreitit suunniteltiin liito-orava- ja viitasammakkokartoitusten yhteydessä. Kartoituksen ulkopuolelle jätettiin ainoastaan alueen eteläreunan hakattu alue. Lepakoiden tärkeitä ruokailualueita ei koskaan ole hakkuuaukoilla, vaikka yksittäisiä pohjanlepakoita niillä voikin ruokailla tietöissä olosuhteissa. Kartoitusten aloitusajankohta oli noin 30 minuuttia auringonlaskun jälkeen, valo-olosuhteista riippuen, ja kartoitus jatkui aamusarastukseen asti (ei elokuussa), jolloin valoisuus päätti kartoitustyön. Alueen pienestä koosta johtuen se ehdittiin kiertää kattavasti useaan kertaan yön aikana. Samoista lepakkoyksilöistä saatettiin siten tehdä useampi havainto eri puolilla aluetta. Lepakoita havainnoitiin ultraäänidetektorin avulla, liikkuen kävellen pitkin aluetta. Metsiköissä kartoitusreitit seurasivat mahdollisuuksien mukaan polkuja. Polkujen käyttö vähentää oleellisesti korkean kasvillisuuden seassa kävelemisestä aiheutuvaa häiritsevää taustamelua, helpottaa suunnistamista ja parantaa reitin toistettavuutta. Lepakoiden havainnoimiseen käytettiin Pettersson D240x- sekä Wildlife Acoustics Echo Meter Touch - detektoreja. Pohjanlepakot tunnistettiin heti havaintotilanteessa äänen päätaajuuden ja käyttäytymisen perusteella. Siippojen äänet nauhoitettiin digitaalisesti ja määritys varmistettiin jälkikäteen analysoimalla nauhoitettuja ääniä tietokoneella (Audacity-äänianalyysiohjelma).
NAANTALIN HERRANKUKKARON LUONTOSELVITYKSEN JATKOTYÖ 2015 5 Kuva 1. Selvitysalueen rajaus ja lepakkokartoituksen yhteydessä kuljetut kartoitusreitit.
NAANTALIN HERRANKUKKARON LUONTOSELVITYKSEN JATKOTYÖ 2015 6 Tulokset ja niiden tarkastelu Liito-orava Alueelta ei tehty havaintoja liito-oravista tai niiden oleskelusta alueella. Tulos oli odotettu, sillä liito-oravan esiintyminen saaristossa on harvinaista ja lisäksi alueen metsät ovat pääosin lajille huonosti sopivaa kalliomännikköä ja mäntykangasta. Vain pienellä osalla aluetta esiintyy tuoretta kangasta ja liito-oravan suosimaa lehtipuustoa (tervaleppää). Tulosten perusteella voidaan varmuudella todeta, ettei alueella ole liito-oravan lisääntymis- ja levähdyspaikkoja. Viitasammakko Alueelta ei tehty havaintoja viitasammakosta. Tämä oli melko odotettua, koska alueella ei ole muuta vesistöä kuin karua merenrantaa. Kartoituksen jälkeen paluumatkalla pysähdyttiin vertailun vuoksi kuuntelemaan viitasammakoita Rymättylän Leikkistenjärvellä; paikalla oli viitasammakoita äänessä erittäin aktiivisesti ja runsaasti. Tämä osoitti, että kartoitusyön olosuhteissa ei ollut mitään vikaa, vaan viitasammakko todella puuttuu Herrankukkaron lajistosta. Lepakot Silmiinpistävää oli, että alkukesän kartoituskäynnillä (1.6.) ei havaittu alueella ainoatakaan lepakkoa. Lämpötila oli kartoituksen alussa noin 10 C, joten liiallisesta kylmyydestä lepakoiden vähyys ei voinut johtua. Alkukesä tosin oli keskimäärin normaalia kylmempi, mikä saattoi vaikuttaa lepakoihin vähentäen niiden yleistä liikkuvuutta. Lepakoille on muutoinkin tyypillistä keskittyä alkukesällä ruokailemaan vain parhaiden saalistuspaikkojen kuten rehevien vesistöjen läheisyyteen; Herrankukkaron alueella ei tämän selvityksen perusteella tällaisia alkukesän ruokailupaikkoja ole. Heinäkuun käynnillä tehtiin yhteensä 7 lepakkohavaintoa, joista neljä pohjanlepakoita, kaksi viiksi/isoviiksisiippaa ja yksi pikkulepakko. Heinäkuu on lepakoiden lisääntymisaikaa, jolloin lisääntyvät naaraat kerääntyvät yhdyskuntiin synnyttämään poikasensa. Mikään Herrankukkaron alueella ei viitannut siihen, että alueella olisi yhdyskunta/lisääntymispaikka. Mikäli sellainen alueella olisi, olisi havaintomäärän pitänyt olla huomattavasti suurempi (yhdyskunnissa on tyypillisesti kymmeniä naaraita). Lepakoiden ei myöskään kertaakaan havaittu tulevan ulos mistään rakennuksesta. Alueella saattaa kuitenkin olla yksittäisten lepakkoyksilöiden (koiraiden tai lisääntymättömien naaraiden) päiväpiilopaikkoja, koska ensimmäiset saalistavat pohjanlepakot havaittiin alueella jo noin puoli tuntia auringonlaskun jälkeen. On ilmeistä, että ne tulivat jostakin lähistöllä olevasta päiväpiilosta. Elokuun käynnillä tehtiin yhteensä 15 lepakkohavaintoa, joista 10 pohjanlepakoita ja 5 viiksi/isoviiksisiippaa. Todennäköisesti osa havainnoista koski samoja yksilöitä, koska alue kierrettiin useaan kertaan ja lepakot liikkuivat alueella. Havaintomäärien lisääntyminen loppukesää kohti on tyypillistä, ja sen selittävät öiden piteneminen (lepakot alkavat liikkua laajemmalla alueella yön aikana) sekä heinäkuussa syntyneiden poikasten levittäytyminen ympäristöön. Havaituista lajeista pohjanlepakko ja viiksi/isoviiksisiippa ovat yleisiä Lounais-Suomessa. Erityisesti pohjanlepakkoa tavataan monenlaisissa puoliavoimissa ympäristöissä, niin asutuksen lähellä kuin
NAANTALIN HERRANKUKKARON LUONTOSELVITYKSEN JATKOTYÖ 2015 7 metsissäkin, ja hyvänä lentäjänä se voi saapua ruokailualueelleen pitkänkin matkan päästä. Siipat sen sijaan ovat heikompia lentäjiä, ja todennäköisesti alueella havaittujen siippojen päiväpiilot ovat enintään muutaman kilometrin säteellä Herrankukkarosta. Alueella on tarjolla viiksisiippalajeille sopivaa saalistusympäristöä niin metsässä kuin alueen rakennetuissakin osissa; nämä lajit suosivat suojaisia paikkoja ja Herrankukkarossa mm. metsäpolut sekä rakennusten väliset kujat ovat niille ihanteellisia. Havaituista lajeista pikkulepakko on harvinaisin ja luokiteltu uhanalaiseksi. Alueella havaittu yksilö oli kuitenkin ohilentävä, eikä Herrankukkarossa mitä ilmeisimmin ole pikkulepakon ruokailualuetta. Jossakin Rymättylän saaristossa saattaa kuitenkin olla lajin lisääntymispaikka, koska havainto tehtiin lisääntymisaikaan heinäkuussa. Vesisiippaa ei hieman yllättäen havaittu alueella lainkaan. Lajin puuttumisen selittää todennäköisesti rannan avoimuus ja karuus; vesisiippa suosii yleensä suojaisampia ja rehevämpiä pienvesistöjä saalistuspaikkoinaan. Alueelta ei katsottu tarpeelliseksi rajata kohteita, joilla lepakot aiheuttaisivat rajoituksia maankäyttöön. Suurin osa havainnoista keskittyi alueen jo rakennettuun osaan; tänne lepakoita ilmeisesti houkuttelivat alueen valot (jotka houkuttelevat niiden ravintohyönteisiä) ilmiö on tyypillinen erityisesti loppukesällä. Toinen lepakoita houkutteleva tekijä ovat Herrankukkaron omintakeiseen tyyliin puusta tehdyt rakennusten seinät, katot, aidat ja lukuisat halkopinot, jotka tarjoavat lepakoille lukemattomia vaihtoehtoja väliaikaisiksi piilopaikoiksi. Yksittäisten lepakoiden levähdyspaikkojen etsiminen tällaisesta ympäristöstä onkin lähes mahdotonta, koska sopivia koloja, laudanrakoja tms. on runsaasti eri puolilla aluetta. Myös jonkin laudanraon määritteleminen suojelluksi levähdyspaikaksi olisi kyseenalaista, koska lepakot todennäköisesti käyttävät yksittäistä piiloa vain lyhyen aikaa ja vaihtoehtoisia piiloja on tarjolla tuhansia. Kuva 2. Lepakkohavainnot selvitysalueella.
NAANTALIN HERRANKUKKARON LUONTOSELVITYKSEN JATKOTYÖ 2015 8 Johtopäätökset ja toimenpidesuositukset Herrankukkaron lepakkolajistoon kuuluvat vakituisesti ainakin pohjanlepakko ja viiksi/isoviiksisiippa (tämän lajiparin erottaminen toisistaan äänen perusteella on mahdotonta) sekä satunnaisena pikkulepakko. Ruokailevia lepakoita tavattiin alueella vain heinä-elokuussa ja havainnot keskittyivät voimakkaasti alueen rakennettuun osaan. Tämän perusteella voidaan todeta, että alueella ei ole sellaisia kohteita, joissa lepakot olisivat alttiina maankäytössä tapahtuville muutoksille (ellei alueen rakennuksia laajamittaisesti pureta). Metsäalueiden ottaminen muuhun käyttöön ei vähennä lepakoiden elin- ja ruokailumahdollisuuksia alueella. Osa havaituista lepakoista todennäköisesti saapuu alueelle ruokailemaan kauempaa, kun taas osalla yksilöistä saattaa olla levähdyspaikkoja alueella. Yksittäisten yksilöiden levähdyspaikkojen löytäminen on alueen rakennusten runsaudesta ja rakennustavasta johtuen kuitenkin lähes mahdotonta. Nämä paikat ovat myös tyypillisesti luonteeltaan väliaikaisia, eikä niillä siksi ole suurta suojelullista arvoa, varsinkin ottaen huomioon alueella sijaitsevien vaihtoehtoisten levähdyspaikkojen määrän. Alueella ei havaintojen perusteella ole lepakoiden lisääntymispaikkoja. Muita direktiivilajeja (liito-oravaa tai viitasammakkoa) ei Herrankukkaron alueella esiinny. Tämän selvityksen kattamat lajit eivät siten aiheuta rajoituksia alueen maankäytön suunnittelussa. Kirjallisuus Dejong, J.: Habitat Use, Home-Range and Activity Pattern of the Northern Bat, Eptesicus-Nilssoni, in a Hemiboreal Coniferous Forest. Mammalia 58, 535 548 (1994) Dietz, C., Nill, D. & Helversen, O. V.: Handbook of the Bats of Europe and Northwest Africa. A & C Black Publishers Ltd (2009) Kyheröinen, E.-M., Osara, M. & Stjernberg, T.: Agreement on Conservation of Bats in Europe. Update to the national implementation report of Finland,. Inf.EUROBATS.MoP5.19 (2009) Rassi, P., Hyvärinen, E., Juslén, A. & Mannerkoski, I.: Suomen lajien uhanalaisuus Punainen kirja 2010. Erillisjulkaisu, (Ympäristöministeriö ja Suomen ympäristökeskus, 2010). SLTY ry. Suomen lepakkotieteellinen yhdistys ry:n suositus lepakkokartoituksista luontokartoittajille, tilaajille ja viranomaisille (http://www.lepakko.fi/docs/slty_lepakkokartoitusohjeet.pdf) (2011) Wermundsen, T. & Siivonen, Y. Foraging habitats of bats in southern Finland. Acta Theriol. (Warsz.) 53, 229 240 (2008)
NAANTALIN HERRANKUKKARON LUONTOSELVITYKSEN JATKOTYÖ 2015 9 Lepistönpolku 49 21380 Aura Ville Vasko FM, biologi p. 040 755 8217 vaskonville@gmail.com
Asemakaavan seurantalomake Asemakaavan perustiedot ja yhteenveto Kunta 529 Naantali Täyttämispvm 13.10.2015 Kaavan nimi Herrankukkaron asemakaava korttelit 1,2 ja 3 Hyväksymispvm Ehdotuspvm 09.10.2015 Hyväksyjä Vireilletulosta ilm. pvm 16.12.2013 Hyväksymispykälä Kunnan kaavatunnus Ak-344 Generoitu kaavatunnus Kaava-alueen pinta-ala [ha] 8,0445 Uusi asemakaavan pinta-ala [ha] 8,0445 Maanalaisten tilojen pinta-ala [ha] Asemakaavan muutoksen pinta-ala [ha] Ranta-asemakaava Rantaviivan pituus [km] 371,00 Rakennuspaikat [lkm] Omarantaiset 2 Ei-omarantaiset 3 Lomarakennuspaikat [lkm] Omarantaiset 2 Ei-omarantaiset 3 Aluevaraukset Pinta-ala [ha] Pinta-ala [%] Kerrosala [km²] Tehokkuus [e] Pinta-alan muut. [ha +/-] Kerrosalan muut. [km² +/-] Yhteensä 8,0445 100,0 3700 0,05 8,0445 3700 A yhteensä P yhteensä Y yhteensä C yhteensä K yhteensä T yhteensä V yhteensä R yhteensä 2,7585 34,3 3580 0,13 2,7585 3580 L yhteensä E yhteensä S yhteensä M yhteensä 4,9701 61,8 4,9701 W yhteensä 0,3159 3,9 120 0,04 0,3159 120 Maanalaiset tilat Pinta-ala [ha] Pinta-ala [%] Kerrosala [km²] Pinta-alan muut. [ha +/-] Kerrosalan muut. [k-m² +/-] Yhteensä Suojellut rakennukset Suojeltujen rakennusten muutos Rakennussuojelu [lkm] [k-m²] [lkm +/-] [k-m² +/-] Yhteensä
Alamerkinnät Aluevaraukset Pinta-ala [ha] Pinta-ala [%] Kerrosala [km²] Tehokkuus [e] Pinta-alan muut. [ha +/-] Kerrosalan muut. [km² +/-] Yhteensä 8,0445 100,0 3700 0,05 8,0445 3700 A yhteensä P yhteensä Y yhteensä C yhteensä K yhteensä T yhteensä V yhteensä R yhteensä 2,7585 34,3 3580 0,13 2,7585 3580 RA 0,3970 14,4 200 0,05 0,3970 200 RM 2,3615 85,6 3380 0,14 2,3615 3380 L yhteensä E yhteensä S yhteensä M yhteensä 4,9701 61,8 4,9701 M 0,2933 5,9 0,2933 MY 4,6768 94,1 4,6768 W yhteensä 0,3159 3,9 120 0,04 0,3159 120 W 0,3159 100,0 120 0,04 0,3159 120
Muistio 1 (3) Arja Sippola 17.6.2015 Naantalin kaupunki Herrankukkaron asemakaava Viranomaiskokous Aika 2.6.2015 klo 9.00-11.30 Paikka Herrankukkaro, Naantalin Rymättylä Paikalla Kirsti Junttila Eeva Rytkölä Risto Rauhala Lasse Nurmi Eija Suna Arja Sippola Pentti-Oskari Kangas Kari-Oskari Kangas Juhani Saarinen Naantalin kaupunki, pj. Naantalin kaupunki Ely-keskus Varsinais-Suomen liitto Varsinais-Suomen Maakuntamuseo FCG Arkkitehdit, siht. Maanomistaja Maanomistaja klo 10.45 saakka Maanomistaja, naapuri klo 10.45 saakka 1. Kokouksen avaus ja järjestäytyminen Kirsti Junttila avasi kokouksen. Sovittiin, että kokouksen alussa maanomistajat voivat olla läsnä. Virallinen osuus viranomaiskokouksesta alkaa myöhemmin. 2. Maanomistajan kanssa yhteinen keskustelu ja tilannekatsaus Selvitykset - Seuraavat selvitykset on laadittu OYK:n yhteydessä: melu 2010, liikenne 2010, luonto 2006 ja maisema 2010. - Muinaismuistoista on saatu asiantuntijalausunnot aiemmin, rakennuskannan osalta perustila on huomioitu suunnitelmassa. Kaavan sisältö - Arja Sippola kertoi kaavan sisällön yleispiirteittäin. - Naapurit eivät ole tehneet nähtävillä olon aikana muistutusta. - Juhani Saarinen kertoi vanhasta metsätien liittymäluvasta kohdassa, johon on osoitettu nyt korttelia 3 (RM) palveleva ajoyhteys. ELYkeskus muistutti, että ko. metsäajotieliittymä ei koske ajoneuvoliittymiä ja että 29.5.2015 päivätty liittymän osalta kielteinen lausunto (Raimo Järvinen) pätee ko. liittymän osalta edelleen. - Herrankukkaron rannassa oleva alus on alusrekisterissä. Tällöin alus ei vaatisi rakennusoikeutta, sillä kelluvat talot eivät ole alusrekisterissä ja tarvitsevat siten rakennusoikeuden.
FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY Muistio 2 (3) FCG Arkkitehdit Herrankukkaron ak 17.6.2015 Ohjausryhmä - ELY-keskuksen mukaan ravintolalaivat on merkitty Turun keskustassa rakennusoikeuksin. Jos laivoilla ei ole merkitty rakennusoikeutta, ko. alukset tarvitsevat poikkeamisluvan. - Pohditaan, olisiko alukselle kuitenkin määriteltävä pituus ja leveys. Autopaikkoja ei kuitenkaan tarvitse ko. alukselle varata. - Maakuntamuseo toivoo suojelumerkintöjä kaavaan. Rakennussuojelun piiriin tulisivat ainakin ns. kalastajatuvat ja vaarinmökki + mummonmökit. Puupinoille ei ole tässä vaiheessa esitetty suojelumääräystä. Asia täytyisi tutkia paremmin. Alueella alun perin sijainneilla rakennuksilla on enemmän suojeluarvoa kuin alueelle siirretyillä rakennuksilla. - Havainnekuvassa tulisi merkitä ne rakennukset, joilla ei ole rakennusvalvonnan rakennuslupaa. Pari kammia olisi hyvä osoittaa eri värillä. - Herrankukkaro on erityinen kokonaisuus. Kohde poikkeaa monesta muusta matkailualueesta hyvin johdonmukaisella ja herkällä arkkitehtuurillaan, tilankäsittelyllä ja detaljeilla. Alueella ei matkita mitään vanhaa tai muualla oleva. - Alueen omistajan tavoitteena on ollut luoda hyvä, positiivinen ja vanhanajan tunnelmaa tavoitteleva kokemus. Tätä on auttanut perinteisen puurakentamisen tuntemus. Rekvisiitta alueella on aitoa, mutta toki irrotettu alkuperäisestä ympäristöstään. - Ehdotukseen toivotaan tarkempaa rakennusoikeuden sijoittelua. 3. Viranomaiskokous, klo 10.45-11.30 Selvitykset - Osayleiskaavaa varten tehdyt selvitykset ovat relevantteja edelleen. Osayleiskaavavaiheessa keskustelua herättäneisiin kysymyksiin ei enää palata. - Lepakko-, viitasammakko- ja liito-oravaselvitykset ovat tekeillä. - Asemakaavavaiheessa suunnitellaan tietyt ratkaisut tarkemmin, silloin tarvittaessa laaditaan asiaankuuluvia lisäselvityksiä. - Keltamataralle halutaan luo -merkintä. Keltamatarasta olisi syytä mainita myös kaavamääräyksessä. - Maisemaselvitystä ei tarvitse laatia uudelleen. - Melukysymykset olivat pääasiallinen peruste osayleiskaavavaiheen valituksille. Turun hallinto-oikeus on lausunut 7.12.2012, että rakennusten sijoittelulla on mahdollisuus vaikuttaa melun leviämiseen ympäristöön. Vaikka melunäkökulma ei ole itse suunnittelua ohjannut, ajatus toteutuu monin paikoin Herrankukkaron ympäristössä rakennusten reunustaessa keskusaukiota, saunarantaa, keskeisiä kujia ja rantavyöhykettä. - Vesi- ja viemärijärjestelmän osalta kaavaselostukseen lisätään lyhyt selostus nykyisestä vedenpuhdistusjärjestelmästä.
FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY Muistio 3 (3) FCG Arkkitehdit Herrankukkaron ak 17.6.2015 Ohjausryhmä - Muinaismuistoista ei ole tehty erillistä selvitystä. Selvitetään vielä Maakuntamuseon arkeologilta Kaisa Lehtoselta, onko alueelta tarpeen selvittää muinaismuistoja tarkemmin. - Liikenteen osalta Raimo Järvinen Ely-keskuksesta on antanut kommenttilausunnon uudesta liittymästä kaava-alueen etelälaidalla. Ko. liittymää ei tulla hyväksymään, vaan yhteys RM-kortteliin täytyy hoitaa joko korttelin pohjois- tai eteläpuolelta. - Rakennusoikeuksissa pitäydytään osayleiskaavaan. - Rakennussuojelun johtopäätelmä: Vanhat rakennukset suojellaan ja jätetään tilaa niille ja kaavamääräykseksi muotoillaan jotain, joka ei mahdollista laajaa uudisrakentamista vanhaa purkaen ja nykytilannetta ja alueen henkeä muuttaen, vaikka omistaja vaihtuisikin. - Rakennussuojelu on kaksitasoista: Vanhan suojelu ja muut erityislaatuiset matkailurakennukset. - sm aluerajaus täytyy tarkentaa kohdemerkinnäksi eikä saa olla ristiriidassa ajoyhteyden kanssa. - sl-1 -merkintä muutetaan luo-merkinnäksi (Tapio Aalto Elykeskuksesta). Ko. aluerajaukseen on syytä lisätä poikkiviivat aluerajauksen täsmentämiseksi ja epäselvyyden välttämiseksi. Keltamatara on uhanlalainen laji, mutta ei luonnonsuojelulain mukainen. - Maakuntaliitto kysyi kaupungin mahdollisuudesta lisätä nettisivulle linkkiyhteys myös Herrankukkaron OYK-vaiheen materiaaleihin. - Vaikutusten arvioinnin osalta täytyy kiinnittää erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin: - OYK:n aikaisia vaikutusten arviointeja ei tarvitse kerrata - MRL 9 on muuttunut: Kaavan tulee perustua kaavan merkittävät vaikutukset arvioivaan suunnitteluun ja sen edellyttämiin tutkimuksiin ja selvityksiin. Kaavan vaikutuksia selvitettäessä otetaan huomioon kaavan tehtävä ja tarkoitus. - Terveellinen ja turvallinen elinympäristö tulee taata. - Kenellekään osapuolelle ei saa aiheuttaa kohtuutonta haittaa. - Esteettömyys täytyy varmistaa alueella (myös pelastusajoneuvojen liikkuminen). - Yhteystie eteläiseen RM-kortteliin voidaan hoitaa esim. sähkölinjavarauksen alla. - Maakuntaliiton ja maakuntakaavan mukaan Herrankukkaron kehittäminen jatkuu. RM-merkintä kertoo matkailupalveluista. 4. Kokouksen päättäminen Päätettiin kokous noin klo 11.30, jonka jälkeen myös maastokäynti.