Juridinen selvitys maakuntalakiehdotuksen mukaisten palvelukeskusyhtiöiden hankinta-, kilpailu- ja valtiontukioikeudellisesta asemasta
|
|
- Martta Katajakoski
- 5 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Selvitys Juridinen selvitys maakuntalakiehdotuksen mukaisten palvelukeskusyhtiöiden hankinta-, kilpailu- ja valtiontukioikeudellisesta asemasta Maakuntalakiehdotuksessa (HE 15/2017 vp) on esitetty säädettäväksi maakuntien valtakunnallisista palvelukeskuksista, joita ovat toimitila- ja kiinteistöhallinnon palvelukeskus (Maakuntien tilakeskus Oy) ja maakuntien tietoja viestintäteknisten palvelujen palvelukeskus (Vimana Oy). Reformiministeriryhmä on päättänyt talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskusta koskevasta sääntelyn poistamisesta hallituksen esityksestä perustuen tilanteeseen, että yhtiön tehtäväksi suunnitellut palvelut tulisivat järjestetyksi maakunnissa ja yhtiön tehtävät olivat näin jäämässä aiemmin arvioitua suppeammaksi. Maakuntalakiluonnoksessa esitettyjen palvelukeskusten kilpailuoikeudelliseen asemaan liittyen on koettu kohdistuvan selvittämistarpeita. Tämä on nostettu esille mm. Kuntaliiton sekä eräiden yhtiöiden tilaamassa Aalto-yliopiston professori Petri Kuoppamäen selvityksessä, joka koski Hetli Oy:tä. 1 Vimana Oy ja Maakuntien tilakeskus Oy ovat valtiovarainministeriön omistajaohjauksessa. Hetlin omistajahallinta on työ- ja elinkeinoministeriössä. Valtiovarainministeriö on asettanut selvitystä varten työryhmän, jossa on selvitetty yhteistyössä työ- ja elinkeinoministeriön kanssa palvelukeskusyhtiöiden hankinta-, kilpailu- ja valtiontukioikeudellista asemaa. Valtiovarainministeriöstä arviointiin ovat osallistuneet maakuntien digitalisoinnin koordinaattori, budjettineuvos Tomi Hytönen, neuvotteleva virkamies Karri Safo, lainsäädäntöneuvos Salla Kalsi, lainsäädäntöneuvos Asta Niskanen ja hallitusneuvos Auli Valli-Lintu. Työ- ja elinkeinoministeriöstä arviointiin on osallistunut erityisasiantuntija Tarja Sinivuori-Boldt. Lisäksi työn loppuvaiheessa mukana on ollut neuvotteleva virkamies Jarmo Huotari valtiovarainministeriöstä. Ministeriön selvitystyön rinnalla on hankittu riippumaton ulkopuolinen kilpailu-, hankinta- ja valtiontukioikeudellinen asiantuntijalausunto asianajotoimisto Hannes Snellman Oy:ltä. Lausunto koskee Vimana Oy:tä. Tilaajana on ollut Vimana Oy. Ministeriön selvitys ja Hannes Snellmanin asiantuntijalausunto on toimitettu eduskunnan hallintovaliokunnalle. 1 Petri Kuoppamäki, Kilpailuoikeudellinen selvitys koskien talous- ja henkilöstöpalveluiden järjestämistä maakuntauudistuksessa. Kuntaliitto. Helsinki 2018 Valtiovarainministeriö Puh (vaihde) Snellmaninkatu 1 A, Helsinki Faksi PL 28, Valtioneuvosto valtiovarainministerio@vm.fi Y-tunnus SUOMEN VALTIO
2 2 (14) Tarkastelu on jaettu kolmeen osaan: hankintalakioikeudellinen, kilpailuoikeudellinen ja valtiontukioikeudellinen arviointi. Tässä muistiossa tarkastelua ei syvennetä sellaisiin yksityiskohtiin joiden osalta voidaan todeta, että palvelukeskusyhtiöiden lainsäädännössä tarkoitetun toiminnan rajojen sisällä ei nähdä oikeudellista ongelmaa. Yksityiskohtaista oikeudellista tarkastelua on tehty liitteen asiantuntijalausunnossa. Tarkastelu koskee Vimana Oy:tä ja Maakuntien tilakeskus Oy:tä. Johdantokappaleessa on tiiviisti kuvattu ehdotettu lainsäädäntö ja yhtiöiden tehtävät. SoteDigi kehitysyhtiön sääntely ollaan sisällyttämässä sote-järjestämislakiin. YHTEENVETO Selvityksen perusteella valtiovarainministeriö katsoo seuraavaa: - Ehdotetun lainsäädännön pohjalta hankintalain mukaiset sidosyksikkösuhteen tunnusmerkit täyttyvät molempien palvelukeskusyhtiöiden ja maakuntien välillä, joten yhtiöt voivat tuottaa palveluita maakunnille ilman kilpailutusta. - Ehdotetun lainsäädännön pohjalta maakunnat tulevat käyttämään ratkaisevaa määräysvaltaa palvelukeskusyhtiöissä. Tosiasiallinen määräysvaltasuhde on esimerkiksi, kun maakunnat tulevat valitsemaan palvelukeskusyhtiön hallituksen osakeyhtiölain mukaisesti ja siten käyttämään ratkaisevaa päätösvaltaa suhteessa yhtiön toimintaan ja sen johtoon. - Oikeuskäytännön perusteella maakuntalakiehdotuksessa maakunnille asetetulla käyttövelvoitteella ei ole ratkaisevaa merkitystä palvelukeskusyhtiön ja sen asiakkaiden sidosyksikkösuhteen tunnusmerkkien (määräysvallan) arvioinnissa. - Maakuntalaissa ehdotettu lainsäädäntö ei ole muodostamassa yhtiöille määräävää markkina-asemaa, eikä siten ole mahdollista, että muodostuu markkina-aseman väärinkäyttöä. - Palvelukeskusyhtiöiden perustamisella ei rajoiteta palveluiden vapaata liikkuvuutta. Yhtiöt hankkivat palvelut markkinoilta hankintalainsäädännön vaatimusten mukaisesti mahdollistaen sekä suomalaisten että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden palveluntarjoajien osallistumisen kilpailutukseen vastaavin tavoin. Oma palvelutarjonta ei sisällä vaikutuksia, jotka kohdistuisivat eri tavalla palveluntarjoajiin. - Palvelukeskusyhtiöiden toiminta ei ole taloudellista toimintaa markkinoilla, kun toiminta palvelee omistajia. Palvelukeskusyhtiöiden toiminnan lähtökohtana on, että toiminta kohdistuu vain omistajiin ja niiden määräysvallassa oleviin yhteisöihin, jotka eivät toimi kilpailutilanteessa markkinoilla. Toiminta ei ole tällöin EU-valtiontukisääntelyn piirissä. - Rakenne, jota maakuntalaissa suunnitellaan palvelukeskusyhtiöille ulosmyynnissä (ulosmyynti enintään 5 %), ei ole EU:n valtiontukilainsäädännön vastainen ja näin voidaan nyt esittää säädettäväksi. Siltä osin kun sidosyksikkö saisi myydä 20 %:iin saakka, on käytettävä tapauskohtaista arviointia tulevassa markkinatilanteessa. Myöskään yhteishankintayksikkönä toimimisesta ei voida katsoa seuraavan kilpailun vääristymistä.
3 3 (14) JOHDANTO Ehdotettu lainsäädäntö Hallituksen esityksessä maakuntalaiksi (HE 15/2017) on esitetty säädettäväksi maakuntien valtakunnallisista palvelukeskuksista (16 luku). Hallituksen esityksen 118 mukaan palvelukeskuksia ovat toimitila- ja kiinteistöhallinnan palvelukeskus ja tieto- ja viestintäteknisten palvelujen palvelukeskus. Palvelukeskukset ovat maakuntalaissa tai maakuntalain, sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä annetun lain ja pelastustoimen järjestämisestä annetun lain voimaanpanosta annetussa laissa säädetyllä tavalla maakuntien yhteisesti omistamia osakeyhtiötä, joissa valtio voi olla osakkaana. Yhtiöiden asiakkaina voisivat olla ehdotetun maakuntalain 118 :n 3-5 momenteissa määritellyt yksiköt. Asiakkaita voivat olla maakunnat ja niiden määräysvallassa olevat yhteisöt sekä maakuntien tytäryhteisöt, jotka eivät toimi kilpailutilanteessa markkinoilla. Maakuntalaissa säädettäisiin palvelukeskusten tehtävistä, käyttövelvoitteesta, tiedon-saantioikeuksista sekä muista palvelukeskusten toiminnan lähtökohtiin vaikuttavista asioista. Maakuntalakiesityksen 120 mukaan toimitila- ja kiinteistöhallinnon palvelukeskuksen tehtävänä on: 1) tuottaa tilapalveluja ja niihin välittömästi liittyviä muita palveluja; 2) huolehtia omistuksessaan tai hallinnassaan olevasta kiinteistövarallisuudesta; 3) antaa vuosittain maakunnille ja valtioneuvostolle selvitys tehdyistä investointi-päätöksistä ja niiden vaikutuksista maakuntatalouteen. Maakuntalakiesityksen 122 mukaan tieto- ja viestintäteknisten palvelujen palvelukeskuksen tehtävänä on tuottaa tietohallinto-, kehittämis-, integraatio- sekä tietojärjestelmä- ja tietotekniikkapalveluja. Palvelukeskusten käyttövelvoitteesta on säädetty maakuntalakiehdotuksen :ssä. Sen perusteella maakunnan ja maakunnan tytäryhteisön, joka ei toimi kilpailutilanteessa markkinoilla, on käytettävä :ssä tarkoitettuja palvelukeskusten tuottamia palveluja, ellei 121 ja 122 :ssä tarkoitetuissa palveluissa muun palveluntuottajan tarjoaman palvelun käyttö ole tietyssä toiminnassa tai asiassa taikka sen osassa välttämätöntä taloudellisesta, toiminnallisesta, teknisestä tai muusta vastaavasta perustellusta syystä. Maakuntalakiesityksen :n mukaan valtioneuvoston asetuksella voidaan säätää tarkemmin palvelukeskusten tehtävistä ja käyttövelvoitteen piiriin kuuluvista palveluista. Ennen valtioneuvoston asetuksen antamista on kuultava maakuntia ja tarvittavassa laajuudessa maakunnan tytäryhteisöjä. Maakuntien palvelukeskusten perustamisesta on esitetty säädettäväksi niin sanotussa voimaanpanolaissa (HE Laki maakuntalain, sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisestä annetun lain ja pelastustoimen järjestämisestä annetun lain voimaanpanosta). Lain 6. luvussa on esitetty säädettävän palvelukeskusten perustamisesta ja osakkeiden jakautumisesta maakuntien kesken.
4 4 (14) Voimaanpanolakiesityksen säädösten mukaan valtio huolehtii maakuntalain 16 luvussa tarkoitettujen maakuntien palvelukeskusten perustamisen edellyttämistä toimenpiteistä. Palvelukeskusten osakkeet luovutetaan maakunnille 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä. Tieto- ja viestintäteknisten palvelujen palvelukeskuksen osakkeista jäisi 10 % valtion omistukseen. Palvelukeskusten maakuntien omistukseen tulevat osakkeet jakautuvat maakuntien kesken niiden asukasluvun mukaisessa suhteessa. Voimaanpanolakiesityksen säädöksen mukaan valtiolla on toimitila- ja kiinteistöhallinnon palvelukeskuksessa sekä tieto- ja viestintäteknisten palvelujen palvelukeskuksessa yksi kappale yhtiöjärjestyksessä määriteltyjä erilajisia osakkeita, jotka antavat oikeuden estää yhtiöjärjestyksen muuttamisen ilman valtion suostumusta, vahvemman oikeuden päättää osakepääomasta ja vieraan pääoman ehtoisen rahoituksen enimmäismääristä sekä oikeuden hallituksen jäsenen nimeämiseen. Maakuntien tilakeskus Oy Yhtiön tehtävänä on hallita omistus- ja vuokraoikeuden nojalla kiinteistöjä ja toimitiloja ja vuokrata niitä pääasiallisesti maakuntien vastuulla oleviin toimintoihin maakuntien pitkäjänteisen toiminnan turvaamiseksi. Palvelukeskus voisi myös ostaa, myydä, rakennuttaa ja peruskorjata kiinteistöjä ja harjoittaa kiinteistöjen riskitöntä kehittämistä sekä vuokraustoimintaan liittyvää toimitila-, ylläpito- ja tukipalvelutoimintaa. Palvelukeskus voi myös ostaa, myydä ja omistaa arvopapereita. Maakunnilla on velvollisuus käyttää tilakeskuksen palveluita. Yhtiön tavoitteena on varmistaa maakuntien toimintakyky toimittamalla niiden käyttöön edistyksellisiä, tehokkaita, ympäristöystävällisiä ja turvallisia toimitilaratkaisuja. Yhtiö auttaa maakuntia palveluverkoston kehittämisessä, tilatehokkuuden parantamisessa ja kustannustehokkuudessa ja tuottaa maakunnille toimitila- ja tehokkuustietoja päätöksenteon tueksi. Ns. voimaanpanolaissa (4 luku) on säädetty maakunta- ja sote-uudistukseen liittyvistä omaisuusjärjestelyistä. Sairaanhoito- ja erityishuoltopiirien kiinteistöt siirtyvät maakunnille ja edelleen tilakeskukselle. Lisäksi säädetään kunnan järjestämän sote- ja pelastustoimen käytössä olevien toimitilojen vuokraamisesta siirtymäajaksi maakuntien käyttöön tilakeskuksen toimesta. Maakuntien tilakeskuksen varsinaisen toiminnan alkaessa yhtiön maakunnille tarjoamista tiloista 1/3 on yhtiön omassa taseessa ja 2/3 on kuntien ja muiden omistajien omistamia tiloja. Yhtiölle siirtyvien nykyisten erikoissairaanhoidon kuntayhtymien ja erityishuoltopiirien kiinteistöomaisuuden määrä on n. 3 mrd euroa ja sen vastuulle siirtyvien velkojen määrä n. 1,9 mrd euroa (2016). Nykyisen kiinteistöomaisuuden lisäksi tällä hetkellä käynnissä on yli 4 mrd euron arvosta kohdealueen investointeja. Vimana Oy Yhtiön keskeisenä tehtävänä on kehittää ja järjestää asiakkailleen digitalisaatiota ja tietojärjestelmien yhteentoimivuutta edistäviä ICT-infrapalveluita, toimialariippumattomia ja toimialasidonnaisia järjestelmäpalveluita sekä
5 5 (14) ICT:n asiantuntijapalveluita. Yhtiö vastaisi perustietotekniikkaan ja yhteisiin tietojärjestelmäpalveluihin (maakuntahallinnon tietojärjestelmät) liittyvien hankkeiden ja hankintojen toteuttamisesta ja niitä tukevasta kehittämisestä. Yhtiön on tarkoitus kilpailuttaa maakunnille tietojärjestelmien ja perustietotekniikan yhteisiin alueisiin kuuluvia ratkaisuja. Maakunnilla on velvollisuus käyttää Vimanan palveluita. Tavoitteena on 2025 mennessä selkeä tehokkuuden lisääminen ja kustannusten pienentäminen uudistuksen piirissä olevissa organisaatioissa ja yksiköissä digitalisaation ja yhteentoimivuuden avulla. Kustannushyötyjä tavoitellaan tietojärjestelmien konsolidoinnilla, päällekkäisyyksien poistamisella ja kokoamisella, kun se on kokonaisuuden kannalta kannattavaa. Yhtiön tehtävänä on varmistaa, että maakunnille kehitettävät uudet yhteiset tietojärjestelmät ja niitä tukevat palvelut sekä uusi yhteinen infrastruktuuri toteutuvat julkisen hallinnon tietojärjestelmien yhteentoimivuuden kokonaisarkkitehtuurissa määritellyn mukaisesti. Vimanassa työskentelisi noin 40 asiantuntijaa. Yhtiön tehtävänä on lisäksi Sotedigi Oy:n kehittämien järjestelmien ja sovellusten ylläpito, sekä niiden käyttöönotot. Vimanalla on vahva rooli hankinnoissa ja kilpailutuksissa, joilla kehitetään Sotedigin kautta tulevia yhteisiä palveluja ja yhteisiä järjestelmiä. Vimanalle muotoutunee tätä kautta myös integraattorin rooli. HANKINTALAINSÄÄDÄNNÖN MUKAISUUDEN ARVIOINTI Maakuntalaissa säädettäisiin maakunnille palveluja tuottavista palvelukeskuksista siinä tarkoituksessa, että yhtiöt olisivat omistajiensa sidosyksiköitä. Tällöin maakunnat ja niiden määräysvallassa olevat yhteisöt voisivat hankkia palvelukeskusyhtiöiltä palveluja ilman kilpailutusta. Yhtiöt toimisivat hankintalain mukaisina hankintayksikköinä ja siten kilpailuttavat markkinoilta hankkimansa palvelut hankintalain mukaisesti. Valtiovarainministeriön näkemyksen mukaan maakuntien tilayhtiö toimisi maakuntien sidosyksikkönä ja se täyttää hankintalain 15 :n sidosyksikkömääritelmän kriteerit. Myös Vimana toimisi hankintalain 15 :n mukaisena sidosyksikkönä ja lisäksi hankintalain 20 :ssä tarkoitettuna yhteishankintayksikkönä erityisesti ICT-hankinnoissa tarjoten yhteishankintatoimintoja ja hankintojen tukitoimintoja sen suoraan omistaville maakunnille ja valtiolle. Maakunnille tulisi palvelukeskusten tuottamien palvelujen käyttövelvoite. Sidosyksikkötoiminnalle on asetettu vaatimukset hankintalain 15 :ssä: Sidosyksiköllä tarkoitetaan hankintayksiköstä muodollisesti erillistä ja päätöksenteon kannalta itsenäistä yksikköä. Lisäksi edellytyksenä on, että hankintayksikkö yksin tai yhdessä muiden hankintayksiköiden kanssa käyttää määräysvaltaa yksikköön samalla tavoin kuin omiin toimipaikkoihinsa ja että yksikkö harjoittaa enintään viiden prosentin ja enintään euron osuuden liiketoiminnastaan muiden tahojen kuin niiden
6 6 (14) hankintayksiköiden kanssa, joiden määräysvallassa se on. Sidosyksikössä ei saa olla muiden kuin hankintayksiköiden pääomaa. Palvelukeskusyhtiöt tulevat olemaan joko kokonaan tai pääosin maakuntien omistamia. Valtion on tarkoitus jäädä 10 % vähemmistöomistajaksi Vimanaan, jolloin valtion hankintayksiköille muodostuu sidosyksikkösuhde Vimanaan. Valtiolle jäävällä omistuksella ei ole merkitystä maakuntien sidosyksikkösuhteeseen. Hankintalain 15 :n mukaan sidosyksikkö voi olla myös usean hankintayksikön määräysvallassa, kun kyseessä on yhdessä omistetusta yhtiöstä. Omistajina maakunnat tulevat käyttämään strategista ja ratkaisevaa määräysvaltaa yhtiöissä monilla eri tavoin kuten nimeämällä yhtiön hallitukseen edustajia ja käyttämään näin päätösvaltaa suhteessa yhtiöön ja sen johtoon. Hankintayksikön määräysvallan suhdetta sidosyksikköön on arvioitu niin oikeuskirjallisuudessa kuin oikeuskäytännössä. Ratkaisevan määräysvallan ts. päätösvallan käyttäminen on uusi säännös hankintalaissa, joka perustuu EU:n oikeuskäytäntöön. Säännöksen tulkintaan vaikeuttaa osin se, että tarkkaa rajanvetoa määräysvallan toteutumiselle on vaikea kuvata. Tilanteissa, joissa kyse on usean omistajan sidosyksiköstä, ratkaisevan päätösvallan määrittely edellyttää vielä laajempaa tarkastelua. Tästä syystä tarkastelua tulee tehdä ei pelkästään säännösten vaan lisäksi tuomioistuimien ratkaisukäytännön pohjalta. Hankintalain 15 :n mukaan: Hankintayksiköiden katsotaan yhdessä käyttävän määräysvaltaa sidosyksikköön, jos sidosyksikön toimielimet koostuvat kaikkien hankintayksiköiden edustajista ja hankintayksiköt voivat yhdessä käyttää ratkaisevaa päätösvaltaa sidosyksikön strategisiin tavoitteisiin ja tärkeisiin päätöksiin. Lisäksi edellytyksenä on, että sidosyksikkö toimii määräysvaltaa käyttävien hankintayksiköiden etujen mukaisesti. Hankintadirektiivin 12 artiklan 3 kohdan perusteella merkityksellistä on, että hankintayksikkö käyttää määräysvalta yhdessä muiden hankintayksiköiden kanssa sidosyksikköön. Oikeuskirjallisuudessa on todettu, että yksittäisen viranomaisen ei tarvitse kyetä yksin tehokkaasti myötävaikuttamaan sidosyksikön toimintaan, mutta sen täytyy kyetä siihen yhdessä muiden viranomaisten kanssa. 2 Unionin tuomioistuin on todennut ratkaisussa Econord 3, että kun useat hankintayksiköt perustavat yksikön, jonka tehtäväksi annetaan näille hankintayksiköille kuuluva julkisen palvelun tehtävä, tulee kyseisen yksikön asiakkaina olevien hankintayksiköiden käyttää yhdessä tuohon yksikköön vastaavaa määräysvaltaa kuin ne käyttävät omiin yksikköihinsä ja jokaisen näistä hankintayksiköistä tulee omistaa osa kyseisestä yksiköstä ja osallistua sen johtaviin elimiin. Määräysvallan on oltava rakenteellista, toiminnallista 2 Arrowsmith, Sue: The Law of Public and Utilities Procurement: Regulation in the EU and UK, Volume 1,Sweet & Maxwell 2014, s Yhdistetyt asiat C-182/11 ja C-183/11 Econord SpA v. Comune di Cagno, Comune di Varese, Comune di Solbiate ja Comune di Varese, EU:C:2012:758.
7 7 (14) ja todellista. Tuomioistuimen mukaan tällöin sidosyksikköhankinnoille asetettu määräysvaltaa koskeva edellytys täyttyy. 4 Määräysvaltaa on käsitelty myös unionin tuomioistuminen ratkaisu C- 458/03 Parking Brixen: - Hankintayksiköllä on oltava riittävä määräys- ja valvontavalta, jossa on otettava huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset lainsäännökset sekä olosuhteet. Tässä harkinnassa on otettava huomioon kaikki asian kannalta merkitykselliset lainsäännökset sekä olosuhteet. Niitä koskevasta tarkastelusta on seurattava, että kyseinen käyttöoikeuden saajana oleva yritys on sellaisen määräysvallan alainen, jossa käyttöoikeuden luovuttava viranomainen voi vaikuttaa mainitun yksikön päätöksiin. Kyseessä on oltava mahdollisuus vaikuttaa ratkaisevasti sekä strategisiin tavoitteisiin että tärkeisiin päätöksiin (tuomion kohta 65). Unionin tuomioistuimen ratkaisun perusteella käyttövelvoitteella ei vaikuteta määräysvaltasuhteen olemassaoloon niin, että määräysvaltasuhde poistuu. Maakuntalaissa säädetty käyttövelvoite ei poista maakuntien määräysvallan olemassaoloa palvelukeskusyhtiössä. Sidosyksikköasemaa on arvioitu lisäksi seuraavissa kotimaisissa tuomioistuinratkaisuissa: - KHO 232/2017: Korkein hallinto-oikeus on todennut hankintalain valvontavaltaa koskevan edellytyksen täyttyneen, kun hankintayksiköiden tekemän osakassopimuksen mukaan hankintayksiköt valitsevat kaikki yhtiön hallituksen jäsenet ja voivat yhdessä käyttää määräysvaltaa yhtiön päätöksiin ja toimintaan eikä osakkaiden oikeutta käyttää määräysvaltaa ole rajoitettu. Kun yhtiö lisäksi harjoitti pääosaa toiminnastaan niiden hankintayksiköiden kanssa, joiden määräysvallassa se on, korkein hallinto-oikeus katsoi, että hankinnassa oli kyse sidosyksikköhankinnasta. Siihen ei siten sovellettu hankintalain kilpailutusvelvoitteita. - MAO 106/2017: Markkinaoikeus totesi, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä on katsottu viranomaisten voivan käyttää sidosyksikköön määräysvaltaa myös yhdessä. 5 Toiminnan kohdistumisen osalta unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä puolestaan ilmenee, että toiminnan pääosaa koskeva vaatimus voi täyttyä, vaikka yksikkö ei välttämättä harjoita pääosaa toiminnastaan näihin julkisyhteisöihin lukeutuvan tietyn julkisyhteisön kanssa, vaan näiden julkisyhteisöjen kanssa kokonaisuutena. 6 - MAO139/2008: Markkinaoikeuden mukaan in house -hankinnan kannalta riittävää määräys- ja valvontavaltaa unionin tuomioistuimen asiassa C-458/03 (Parking Brixen) koskevasta tarkastelusta on seurattava, että sidosyksiköksi väitetty yritys on sellaisessa määräysvallassa, jossa hankintaviranomainen voi vaikuttaa mainitun yksikön päätöksiin. Kyseessä 4 Unionin tuomioistuin on todennut myös Coditel-ratkaisussa, että yhteistä määräysvaltaa käyttävien viranomaisten määräysvallan ei edellytetä olevan kaikilta osiltaan täysin sama. Coditel Brabant, C-324/07, EU:C:2008:621, tuomion kohta 46 5 Esimerkiksi tuomio , C-573/07, Sea, EU:C:2009:532, 63 kohta. 6 Esimerkiksi tuomio , C-340/04, Carbotermo ja Consorzio Alisei, EU:C:2006:308, 70 ja 71 kohta.
8 8 (14) on tuomion mukaan oltava mahdollisuus vaikuttaa ratkaisevasti sekä strategisiin tavoitteisiin että tärkeisiin päätöksiin. Kyseisessä ratkaisussa markkinaoikeus katsoi kaupungilla olevan tosiasiassa mahdollisuus vaikuttaa kokonaan omistamansa sidosyksikköosakeyhtiön strategisiin tavoitteisiin ja tärkeisiin päätöksiin, sillä esimerkiksi kyseisen yhtiön hallitukselle ei oltu yhtiöjärjestyksessä määrätty mitään epätavallisia tehtäviä tai poikkeuksellista toimivaltaa. Markkinaoikeus korosti vaikutusmahdollisuuksien tosiasiallisuuden arviointia. - MAO 456/2011: Markkinaoikeus on arvioinut ratkaisussaan hankintayksikön määräys- ja valvontavallan laajuutta ja toiminnan kohdistumista suhteessa sidosyksikkökriteereihin. Markkinaoikeus totesi kyseisessä ratkaisussa, että kaksi hankintayksikköä omisti sidosyksikkönsä 79,9 ja 20,1 prosentin osuuksin. Vähemmistöosakkaalla oli sidosyksikön hallituksessa yksi paikka ja enemmistöosakkaalla viisi paikkaa. Markkinaoikeus totesi hankintayksiköillä olevan yhdessä sidosyksikköön sellainen määräys- ja valvontavalta, joka vastasi omiin yksiköihin käytettyä valtaa. - MAO 522/2016: Riittämätön määräysvalta oli kyseessä markkinaoikeuden ratkaisussa, jossa markkinaoikeus katsoi, että noin 0,1 prosentin omistusosuus, yhtiöjärjestyksen määräykset muun ohella yhtiön hallituksen jäsenten määristä, sidosyksikköasemasta ja toimialasta sekä osapuolten yhteinen tarkoitus koskien hallituspaikkaa eivät vielä riitä osoittamaan sidosyksikkösuhteen edellyttämän määräysvallan syntyvän. Markkinaoikeuden mukaan hankintayksikkö ei esittänyt riittävää selvitystä siitä, että sillä on yhdessä muiden hankintayksiköiden kanssa yhtiössä sellainen määräys- ja valvontavalta, että se voisi ratkaisevasti vaikuttaa yhtiön päätöksiin, ja joka vastaisi sen omiin yksiköihinsä käyttämää valtaa. Siten sidosyksikköasemaa ei tässä tapauksessa katsottu olevan. Hankintalain 15 :n yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan lisäksi usean hankintayksikön yhdessä käyttämän määräysvallan tarkemmista edellytyksistä. Hankintayksiköiden katsottaisiin yhdessä käyttävän määräysvaltaa sidosyksikköön, jos sidosyksikön toimielimet koostuvat kaikkien hankintayksiköiden edustajista. Yksittäinen edustaja voisi kuitenkin edustaa useita tai kaikkia osallistuvia hankintayksiköitä sidosyksikön hallintotoimielimessä. Perusteluissa viittaan yhteisen määräysvallan edellytysten osalta myös unionin tuomioistuimen ratkaisuun asiassa C-573/07, SEA. Usean hankintayksikön määräysvaltaa voidaan perustelujen mukaan käyttää esimerkiksi silloin, kun sidosyksikkönä on kuntayhtymä tai valtion ja kuntien yhdessä omistama osakeyhtiö. Valtiovarainministeriö katsoo, että unionin tuomioistuimen ja kansallisten tuomioistuinten ratkaisukäytäntö vahvistaa, että palvelukeskusyhtiöillä tulee olemaan sidosyksikköasema suhteessa maakuntiin. Käyttövelvoitteella ei ole ratkaisevaa vaikutusta määräysvaltasuhteen säilymiseen. Tosiasiallinen määräysvaltasuhde on esimerkiksi, kun maakunnat tulevat (ja Vimanan osalta yhdessä valtion omistajaedustajan kanssa) valitsemaan palvelukeskusyhtiön hallituksen osakeyhtiölain mukaisesti ja siten käyttämään ratkaisevaa päätösvaltaa suhteessa yhtiöön ja sen johtoon. Yksittäisen maakunnan ei tarvitse kyetä yksin tehokkaasti myötävaikuttamaan sidosyksikön toimintaan, mutta sen täytyy kyetä siihen yhdessä muiden omistajien kanssa.
9 9 (14) Palvelukeskusyhtiö voi olla samanaikaisesti usean eri omistajan sidosyksikkö ja se voi tuottaa kaikille omistajilleen palveluita sidosyksikköaseman nojalla ilman kilpailutusta. Sidosyksikköasema on kuitenkin arvioitava aina tapauskohtaisesti tilanteissa, joissa hankitaan palveluita muutoin kuin yhteishankintana tai yhteishankintaan liittyvänä tukitoimintona. Hankintaa tekevän hankintayksikön tuleekin sidosyksikköhankinnoissa lähtökohtaisesti hankintahetkellä varmistua kriteerien täyttymisestä. Palvelukeskusyhtiöt tulevat harjoittamaan toimintaansa omistajien kanssa. Omistajiksi tulevat joko maakunnat yksin tai yhdessä valtion kanssa. Maakuntalakiesityksen mukaan palveluja tuotettaisiin vain maakunnalle, sen määräysvallassa olevalle yhteisölle ja maakunnan tytäryhteisölle, jotka eivät toimi kilpailutilanteessa markkinoilla. Maakuntien tytäryhteisöjen tulee olla maakuntien määräysvallassa in house sisters suhteen toteutumiseksi (ts. maakunnan määräysvallassa oleva tytäryhteisö ja palvelukeskusyhtiö voivat toteuttaa keskenään hankintoja kilpailuttamatta). 7 Yhtiöt eivät siten tule harjoittamaan toimintaa markkinoilla muutoin kuin ulosmyyntirajojen puitteissa. Valtion ollessa yhtiön osa-omistaja, palveluja voidaan tuottaa myös valtion hankintayksiköille. Mahdollinen ulosmyynti ei ylittäisi hankintalain (5 % liiketoiminnasta) sallimaa enimmäismäärää. Maakuntien tilakeskuksen osalta maakuntalakiehdotuksessa on esitetty kansallisen hankintalain 5 % liikevaihtorajan ohella säädettäväksi poikkeusta kansalliseen hankintalakiin siten, että voitaisiin käyttää hankintadirektiivin mahdollistamaa 20 %:n ulosmyyntirajaa tietyissä erityistapauksissa (toiminta samoissa tiloissa maakuntien kanssa, myynti vain maakunnan yhtiöille ja kunnille). Erityistapaukset liittyvät siihen tilanteeseen, että maakuntien yhtiöt ja kunnat voivat myös ostaa toimitila- ja kiinteistöhallinnon palvelukeskukselta tilapalveluja ja niihin välittömästi liittyviä muita palveluja silloin, kun ne tuottavat palveluja samoissa tiloissa, joissa maakuntien sosiaali- ja terveyspalveluja tuottavat liikelaitokset tai tytäryhteisöt. Tällöinkään palvelujen myynnin osuus maakuntien yhtiöille ja kunnille ei saisi siis olla enempää kuin 20 % palvelukeskusten kyseisiä palveluja koskevasta liikevaihdosta. Vimanan kohdalla ulosmyyntirajana tulisi lähtökohtaisesti olemaan hankintalain mukainen 5 % liikevaihdosta tai enintään euroa. Hankintalain mukaisesti ulosmyyntiraja voi kuitenkin olla myös korkeampi (10 %, ilman eurorajaa) tilanteessa, mikäli sidosyksikön liiketoimintaa vastaavaa markkinaehtoista toimintaa ei ole. Maakuntalakiehdotuksessa Vimanalle on ehdotettu, että se tulisi ylläpitämään ja tarjoamaan maakunnan järjestämisvastuulle kuuluvia sosiaali- ja terveyspalveluja tuottaville yhteisöille, säätiöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille asiakas- ja potilastietojen käsittelyn ja integraation edellyttämiä sähköisiä palveluja, jos se on välttämätöntä sosiaalija terveydenhuollon järjestämistä koskevan lain 58 :n mukaisten velvoitteiden toteuttamiseksi. Käytännössä tällaisia asiakkaita voisivat olla esimer- 7 In house sisters suhteesta säädetään hankintalain 15 :n 6 momentissa. Oikeuden ratkaisukäytännön perusteella sidosyksikköaseman arviointi tehdään tapauskohtaisesti. Näin ollen nykyisten kunnallisten yhtiöiden sidosyksikkösuhde maakuntiin on tarpeen arvioida maakuntien aloittaessa toimintansa. Maakunnilla tulee olla tosiasiallinen määräysvalta yhtiössä, jotta sidosyksikkösuhde maakuntaan muodostuu ja muodostuu in house sisters suhde palvelukeskusyhtiöön.
10 10 (14) kiksi pienet sote-toimijat. Tässä rajatussa tehtävässä Vimana voi tuottaa palveluja markkinoille joko 5 % / euron tai mikäli alueella ei ole markkinaehtoista tarjontaa, 10 % ulosmyyntirajan mukaisesti. Valtiovarainministeriö toteaa, että palvelukeskusyhtiöt eivät tuota palveluja markkinoilla kilpailutilanteessa toimiville. Mahdollinen ulosmyynti jää hankintalain tai maakuntalainsäädännössä säädettynä hankintadirektiivin mukaisen ulosmyyntirajan alle rajoittuen erityistilanteisiin. Tällöin ulosmyynti ei vaaranna palvelukeskusyhtiön sidosyksikköasemaa. Yhtiöissä ei tule olemaan muiden kuin yhtiöitä omistavien hankintayksiköiden pääomaa. Tästä ei ole muodostumassa palvelukeskusyhtiöissä sidossuhdetta poistava tekijä. Palvelukeskusyhtiö ei tule määräämään maakuntia siitä, mitä maakunnan tulee hankkia. Maakunnilla on edelleen päätäntävalta siihen, mitä ne sidosyksiköiltä hankkivat. Palvelukeskusyhtiöt tuottaisivat niitä palveluita, joita sille lain tai asetuksen mukaan on annettu tehtäväksi. Omistajilla olisi mahdollisuus käyttää järjestelyssä ratkaisevaa päätösvaltaa sen suhteen, miten lailla tai asetuksella säädetyt palvelut tosiasiallisesti toteutetaan. Vimanan käyttövelvoite ei kategorisesti poista määräysvaltaa yhtiön toimintaan, esim. sen hankinta-strategiaan ja muutoinkaan siihen, kuinka yhtiön toimintaa käytännössä harjoitetaan. Maakuntien tilakeskuksessa maakuntaomistajien nimeämä hallitus tulee jatkossa päättämään yhtiön strategiasta, esim. siinäkin tapauksessa, vaikka sairaaloiden huomattavan suuret meneillään olevat investointihankkeet tulevat sitomaan yhtiön kaikki käytettävissä olevat pääomat pitkäksi aikaa. Oikeuskäytännön perusteella riittää, että ratkaisevaa määräysvaltaa on yrityksen toiminnan strategisiin painopisteisiin ja tärkeisiin päätöksiin. Hankintalaissa on säännös yhteishankintayksiköiltä tehtäviin hankintoihin (hankintalain 20 ). 8 Sen mukaan yhteishankintayksikkö voi tarjota yhteishankintatoimintoja ja hankintojen tukitoimintoja sen suoraan tai välillisesti omistaville hankintayksiköille. Tämän ohella hankintalaki sallii kyseisten toimintojen tarjoamisen sellaisille hankintayksiköille, joiden oikeudesta käyttää yhteishankintayksikön toimintoja on erikseen säädetty. Yhteishankintayksikön asiakkaita voivat siten olla edellä kuvatusti muutkin kuin sen omistajat, mikäli tästä on säädetty laissa. 9 Kun hankinnat tehdään tahoilta, joilla on yksinoikeus tai yhteishankintayksikön asema, hankinnat perustuvat palveluja tarjoavan tahon lainsäädännölliseen asemaan. Näissä tapauksissa hankintoja tekevä hankintayksikkö ei joudu tekemään hankintahetkellä hankintaoikeudellista arviota siitä, voiko 8 Hankintalain 4 :n 1 momentin 12 kohta: yhteishankintayksiköllä tarkoitetaan 5 :ssä tarkoitettua hankintayksikköä, joka tarjoaa yhteishankintatoimintoja ja mahdollisesti hankintojen tukitoimintoja sen suoraan tai välillisesti omistaville hankintayksiköille tai sellaisille hankintayksiköille, joiden oikeudesta käyttää yhteishankintayksikön toimintoja on erikseen säädetty; edellytyksenä on, että yhteishankintayksikkö toimii edellä mainittujen tehtävien hoitamiseksi ja että se on nimenomaisesti perustettu hoitamaan näitä tehtäviä taikka näiden tehtävien hoitaminen on säädetty tai määrätty yhteishankintayksikön toimialaksi. 9 Vimanan yhteishankintatehtävästä maakuntalaissa säädetyille asiakkaille on tarkoitus säätää maakuntalain pohjalta yhtiön tehtäviä ja käyttövelvoitetta koskevassa valtioneuvoston asetuksessa.
11 11 (14) palveluja hankkia suoraan. Yksinoikeuden tilanteessa hankintayksiköllä ei ole muita vaihtoehtoja ja myös yhteishankintayksikköä koskien lainsäädännöllä on voitu luoda käyttövelvoite tietyille hankinnoille, kuten valtion talousarviolain 22 :n mukaiset keskitetysti tehtävät hankinnat. Käyttövelvoitteella ei ole merkitystä yhteishankintatehtävässä. Yhteishankintayksikön kohdalla hankintalaissa ei ole annettu merkitystä määräysvallan olemassa ololle kuten sidosyksikkömääritelmän kohdalla. Valtiovarainministeriö katsoo, että näin ollen kysymys määräysvallasta ei ole tässä suhteessa relevantti. KILPAILULAINSÄÄDÄNNÖN MUKAISUUDEN ARVIOINTI SEUT (1) artiklan mukaan jäsenvaltiot eivät saa toteuttaa eivätkä pitää voimassa mitään toimenpidettä, joka koskee julkisia yrityksiä taikka yrityksiä, joille jäsenvaltiot myöntävät erityisoikeuksia tai yksinoikeuksia ja joka on ristiriidassa SEUT:n määräysten kanssa. Yksin- tai erityisoikeuksilla tarkoitetaan oikeuksia, joita jäsenvaltion viranomaiset myöntävät yhdelle yritykselle tai rajoitetulle määrälle yrityksiä ja joilla vaikutetaan olennaisesti muiden yritysten kykyyn harjoittaa kyseistä taloudellista toimintaa samalla alueella olennaisesti samankaltaisilla ehdoilla. SEUT:iin sisältyviä kilpailuoikeudellisia säännöksiä ovat artiklat 101 (kilpailua rajoittavien sopimusten kielto) ja 102 (määräävän aseman väärinkäyttökielto). SEUT:n vastaista on pitää voimassa sellaisia erityis- tai yksinoikeuksia, jotka ovat ristiriidassa esimerkiksi 102 artiklan eli määräävän markkina-aseman väärinkäytön kiellon kanssa. Sovellettaessa SEUT 106(1) artiklaa yhdessä 102 artiklan kanssa kyse on siitä, että yritys syyllistyy määräävän markkina-aseman väärinkäyttöön pelkästään käyttämällä sille myönnettyjä yksinoikeuksia - - tai jos nämä oikeudet ovat omiaan johtamaan tilanteeseen, jossa yritys käyttää väärin määräävää markkina-asemaansa. Määräävän markkina-aseman väärinkäyttömuodot voidaan yleisesti ottaen jakaa kahteen pääkategoriaan: (i) hyväksikäyttäviin ja (ii) poissulkeviin väärinkäyttömuotoihin. Määräävän markkina-aseman väärinkäyttömuotoja voi kuitenkin olla monenlaisia, eikä niitä ole määritelty tyhjentävästi laissa taikka oikeuskäytännössä. Pelkästään määräävän aseman muodostaminen yksin- tai erityisoikeuksien perusteella ei rikkoisi SEUT 106 ja 102 artiklan säännöksiä. Määräävän markkina-aseman toteaminen vaatisi markkinan määrittelyä. Palvelukeskus ei myy palveluitaan lähtökohtaisesti muille kuin omistajilleen. Näin ollen se ei voi olla määräävässä markkina-asemassa markkinoilla. Jos myyntiä markkinoille on, markkinoilla on runsaasti muitakin tarjoajia. Näin olleen määräävä markkina-asema ei ole edes teoriassa mahdollinen. Jos taas arvioidaan palvelukeskuksen asemaa ostajana, se 10 Sopimus Euroopan unionin toiminnasta.
12 12 (14) toki aggregoi useiden tahojen kysynnän, mutta tämäkään ei tee siitä niin suurta ostajaa, että sen voitaisiin edes epäillä tuovan määräävän markkina-aseman suhteessa muihin toimijoihin. Valtiovarainministeriö toteaa, että argumentti palvelukeskusyhtiöiden määräävän markkina-aseman syntymisestä on täysin teoreettinen. Jotta SEUT 102 artiklan määräävän markkina-aseman väärinkäyttökielto voisi soveltua, palvelukeskusyhtiöllä tulisi siis olla määräävä markkina-asema ja sen tulisi lisäksi väärinkäyttää tätä asemaa. Määräävän markkina-aseman problematisointia ei ole tarpeen tehdä uudistuksen valmisteluvaiheessa. Määräävä markkina-asema ei itsessään ole kiellettyä. Määräävän markkina-aseman väärinkäyttö on kuitenkin kiellettyä sekä kilpailulain 7 että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 102 artiklan perusteella. Käyttövelvoite ei vähennä markkinoilta ostettavien palveluiden määrää. Maakuntien tilakeskus kokoaa nykyiset virkatyönä tehtävät tilahallintatehtävät maakuntien omistamalle yhtiölle. Maakuntien tilakeskuksen tuottamia palveluita käytetään lähtökohtaisesti osana maakuntahallintoa organisaatioissa, jotka eivät toimi kilpailutilanteessa markkinoilla. Maakuntien tilakeskuksen palveluita ei tulla käyttämään merkittävissä määrin muunlaisessa toiminnassa. Vimana tulee tuottamaan maakuntahallinnon tietojärjestelmiin liittyviä hankkeita ja hankintoja sekä tukemaan yhtenäisten tietojärjestelmien toteutumista maakuntahallinnossa. Vimanan toimittamia tuotteita ja palveluita käytettäisiin siten osana maakuntien hallintoa eikä taloudellisessa toiminnassa. Palveluita ei tulla käyttämään merkittävässä määrin muunlaisessa toiminnassa. Käyttövelvoite ei sisällä kiellettyjä vaikutuksia markkinoihin, se liittyy lähinnä omistajiin. Määrääväksi markkina-asemaksi on määritelty tilanne, jossa yritys pystyy pitkällä aikavälillä hinnoittelemaan tuotteensa tai palvelunsa riippumatta muista toimijoista markkinalla. Tällaista tilannetta ei ole synny. Palvelukeskusyhtiöiden kohdalla omistajilla on kyky vaikuttaa yhtiön toimintaan ja hinnoitteluun käyttämänsä ratkaisevan määräysvallan kautta. Valtiovarainministeriö katsoo, että asian tarkempi arviointi on tässä yhteydessä tarpeetonta, koska yhtiöiden toiminta ei ole ristiriidassa SEUT 102 artiklan eli määräävän markkina-aseman väärinkäytön kiellon kanssa. SEUT 56 artiklan edellyttämä palveluiden vapaa liikkuminen on varmistettu kun yhtiöt noudattavat toiminnassaan hankintalain vaatimuksia. VALTIONTUKILAINSÄÄDÄNNÖN MUKAISUUDEN ARVIOINTI Valtiontukisääntely ei estä viranomaisia perustamasta yrityksiä tuottamaan palveluita itselleen eikä edes perustamasta yritystä markkinoille. Julkisrahoitteinen toiminta ei ole sellaisenaan valtiontukilainsäädännön kieltämää. SEUT 107 artiklan mukaan toiminta tulee valtiontukisääntelyn piiriin mikäli
13 13 (14) 1) valtio tai muu julkisyhteisö rahoittaa toimenpiteen tai tuki myönnetään julkisista varoista, 2) valtiontuki on valikoiva (antaa jollekin yritykselle valikoivan edun), 3) valtiontuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tuensaajaa, ja 4) valtiontuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Rahoitus tulee EU:n valtiontukisääntelyn piiriin vain, jos kaikki edellä mainitut neljä kriteeriä täyttyvät samanaikaisesti. Kriteereistä arvioinnin kannalta nyt käsillä olevassa tilanteessa keskeisin on toinen kriteeri eli se, antaako tuki jollekin yritykselle valikoivan edun. Valtion toimenpiteen katsotaan vääristävän tai uhkaavan vääristää kilpailua, jos se on omiaan parantamaan tuensaajan kilpailuasemaa verrattuna muihin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee. Palvelukeskusyhtiöiden toiminta ei ole taloudellista toimintaa markkinoilla, kun toiminta palvelee omistajia. Tällöin yhtiö ei tarjoa tuotteita tai palveluja markkinoille. Toiminta ei silloin myöskään kuulu EU:n valtiontukisääntelyn soveltamisalaan. Siltä osin kun yhtiö myy sidosyksikön mukaisen ulosmyyntirajojen sisällä, voidaan sen katsoa olevan taloudellista toimintaa. Tässäkin tapauksessa tuen antamismahdollisuus esim. alempana vuokrina voidaan katsoa olevan niin vähäistä kokonaisuudessa, ettei tämä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun sallittu ulosmyynti on kansallisen hankintalainsäädännön rajoissa (5 % / euroa) kuten Vimanan tapauksessa on ehdotettu, tulee ulosmyynti jäämään niin vähäiseksi, ettei valtiontukiongelmiin törmätä. Tällöin ulosmyynnissä edellytetään kirjanpidon eriyttämistä, jota koskevaa sääntelyä parhaillaan valmistellaan kilpailulakiin sekä maakuntatieto-ohjelmassa. EU:n komission näkemyksen mukaan sidosyksikköasema ei suoraan poista mahdollisuutta valtiontuen olemassa oloon. Kun palvelukeskus toimii omistajiensa sidosyksikkönä ja sille sallitaan hankintasääntelyn mukainen ulosmyynti, on olemassa mahdollisuus - kuten minkä tahansa sidosyksikön kohdalla - että tapauskohtaisen arvioinnin tuloksena joissain tilanteissa saatettaisiin katsoa yrityksen olevan valtiontukisääntelyn piirissä. Tällöin tulisi arvioitavaksi, onko yritys saanut kiellettyä valtion tukea. Kun ulosmyynti sallitaan EU:n hankintadirektiivin mahdollistamaan 20 %:iin saakka, voi jossain tilanteessa tapauskohtaisen harkinnan tuloksena olla, että toiminta vääristää kilpailua markkinoilla. Ongelma markkinoiden kilpailuun on pyritty eliminoimaan siten, että maakuntalakiehdotuksen mukaan hankintadirektiivin mukaista ulosmyyntirajaa käytettäisiin Maakuntien tilakeskuksessa vain lähinnä tietyissä erityistapauksissa. Yhtiön toiminnassa
14 14 (14) voidaan myös ottaa asia huomioon estämällä ristiinsubventointi sidosyksikkörajojen mukaisessa myynnissä sekä ei-taloudellisessa toiminnassa. 11 Kun palvelukeskukset toimivat yhtiömuodossa, niillä ei ole muihin markkinatoimijoihin nähden etua siitä, että ne ovat julkisomisteisia. Jos ne toimisivat esimerkiksi liikelaitoksena, olisi niillä konkurssisuoja sekä erilainen verokohtelu, mitä on yleensä pidetty kilpailuneutraliteetin kannalta ongelmallisena. Vielä on ennen aikaista arvioida tarkemmin EU:n valtiontukisääntelyn suhdetta suunniteltuun toimintaan, koska ei voida tietää missä määrin palvelukeskus tulee myymään markkinoille ja millaisissa markkinaolosuhteissa tämä mahdollisesti tapahtuu. Kun ulosmyynti on kansallisen hankintalain sallimissa rajoissa, valtiontukiongelmaa ei arvioida syntyvän. Valtiovarainministeriö toteaa, että palvelukeskusyhtiöiden toiminta ei ole taloudellista toimintaa markkinoilla, kun toiminta palvelee omistajia. Palvelukeskusyhtiöiden toiminnan lähtökohtana on, että toiminta kohdistuu vain omistajiin ja niiden määräysvallassa oleviin yhteisöihin, jotka eivät toimi kilpailutilanteessa markkinoilla. Toiminta ei ole tällöin EUvaltiontukisääntelyn piirissä. Valtiovarainministeriö katsoo, että ulosmyynnin mahdollisuuden olemassaolo ei merkitse sitä, että palvelukeskusten toiminnasta ei voitaisi säätää nyt valmistellulla tavalla. Siltä osin kun ulosmyynti on 5 % mukaisen sidosyksikkösääntelyn puitteissa, kielletyn valtiontuen vaikutusten ei tulisi toteutua. Asia on kuitenkin otettava huomioon yhtiöiden toiminnassa. Ulosmyynnin ollessa hankintadirektiivin mahdollistama 20 %, on tapauskohtaisesti tarkasteltava, ettei toiminta vääristää kilpailua markkinoilla. Kun palveluja mahdollisesti myydään yrityksille, niin pyritään markkinahinnoittelun mukaisuuteen. Valtiovarainministeriö katsoo, että yhtiöitä koskeva lainsäädäntöesitys ei ole ristiriidassa EU-valtiontukisäännöksien kanssa. 11 Mikäli markkinoilla tapahtuva toiminta katsottaisin ongelmaksi, yhtiöt voidaan lainsäädännöllä velvoittaa eriyttämään toiminta kirjanpidollisesti ei-markkinoilla tapahtuvasta toiminnasta. Tämä takaa sen, että yhtiö ei voi kilpailulle vahingollisella tavalla ristiinsubventoinnilla tukea kilpaillussa markkinaympäristössä tapahtuvaa toimintaansa. Tämän ohella yhtiön rahoituksessa huomioidaan tältä osin ns. markkinataloussijoittaja periaate (MEIP).
KILPAILU-, VALTIONTUKI- JA HANKINTAOIKEUDELLINEN SELVITYS VIMANA OY:N ASEMASTA Tiivistelmä asianajotoimisto Hannes Snellmanin lausunnosta
KILPAILU-, VALTIONTUKI- JA HANKINTAOIKEUDELLINEN SELVITYS VIMANA OY:N ASEMASTA Tiivistelmä asianajotoimisto Hannes Snellmanin lausunnosta TIIVISTELMÄ Asianajotoimisto Hannes Snellman on Vimanan toimeksiannosta
Vimana Oy:n kilpailu-, valtiontukija hankintaoikeudellinen arviointi
Muistio Vimana Oy:n kilpailu-, valtiontukija hankintaoikeudellinen arviointi 12.2.2018 Vastaanottaja: Laati: Vimana Oy / Satu Ylisiurua-Hemminki Mikko Huimala, Partner Jesper Nevalainen, Partner Mika Pohjonen,
Sosiaali- ja terveysvaliokunta on pyytänyt valtiovarainministeriöltä asiantuntijalausuntoa palvelukeskusten osalta.
Asiantuntijalausunto 1 (9) 8.5.2018 Valtionhallinnon kehittämisosasto Neuvotteleva virkamies Pauliina Pekonen Maakuntadigi -ohjelma Maakuntien digitalisoinnin koordinaattori Tomi Hytönen Eduskunnan sosiaali-
Mitä palvelukeskukset tekevät?
Mitä palvelukeskukset tekevät? Kuntamarkkinat 14.9.2017 Muutosjohtaja 1 20.9.2017 Tukipalvelumuutos ja Uusi maakunta Maakunta on hankintayksikkö Suhteet kuntiin hankintalain mukaiset Uudelleen järjestelytarve
HANKINTALAIN UUDET MAHDOLLISUUDET. Sidosyksikköhankinnat uuden hankintalain mukaan
Jyväskylä 30.3.2017 asianajaja, VT, KTM Mika Pohjonen Hannes Snellman Asianajotoimisto Oy HANKINTALAIN UUDET MAHDOLLISUUDET Sidosyksikköhankinnat uuden hankintalain mukaan 1 Sidosyksikköhankinnat 2 Erillinen
Toiminta sidosyksikkönä määräysvallan käyttäminen
MUISTIO 26.4.2017 Vastaanottaja: Asia: Lähettäjä: KuntaPro Oy Uuden hankintalain vaikutukset sidosyksikön ja yhteishankintayksikön toimintaan Asianajaja, VT, KTM Mika Pohjonen / Hannes Snellman Asianajotoimisto
Selvitys jäte- ja hankintalainsäädännön rajapinnoista
Selvitys jäte- ja hankintalainsäädännön rajapinnoista Talousvaliokunta 6.10.2016 Mikko Alkio Sisältö 1. Selvitysprosessi 2. Nykytilaan liittyvät rajanveto-ongelmat 3. Sidosyksiköiden asema uudessa hankintalaissa
ICT- sopimussiirto- jen periaatteet Projektipäällikkö Tomi Hytönen Valtiovarainministeriö
ICT sopimussiirto jen periaatteet 2.5.2017 Projektipäällikkö Tomi Hytönen Valtiovarainministeriö 1 5.5.2017 Tausta Maakuntauudistukseen tulee liittymään paljon kysymyksiä ICT:n ja tietojärjestelmien hankintoihin,
Vastaanottavien perustettavien yhtiöiden yhtiöjärjestysehdotukset ovat liitteenä 1 ja 2.
JAKAUTUMISSUUNNITELMA Kiljavan Sairaala Oy:n hallitus esittää yhtiön jakautumisen toteuttamista osakeyhtiölain 17 luvun 2 :n 1 momentin 1) -kohdan ja elinkeinoverolain 52c :n mukaisena kokonaisjakautumisena
Kirjanpidon eriyttämisvelvollisuus kilpailulaissa
Kirjanpidon eriyttämisvelvollisuus kilpailulaissa 13.6.2019 Pirkka-Petri Lebedeff Kilpailuneutraliteettisääntelyn kehitys Kilpailuneutraliteetin toteutumista turvaava lainsäädäntö tuli voimaan 1.9.2013
EU-MAIDEN VERTAILU KOSKIEN SIDOSYKSIKÖIDEN OIKEUTTA MYYDÄ PALVELUITAAN MUILLE KUIN OMISTAJILLEEN
1 (5) CSC-TIETEEN TIETOTEKNIIKAN KESKUS OY:N PYYNNÖSTÄ EU-MAIDEN VERTAILU KOSKIEN SIDOSYKSIKÖIDEN OIKEUTTA MYYDÄ PALVELUITAAN MUILLE KUIN OMISTAJILLEEN 1. Kysymyksenasettelu ja tausta Selvityksen aiheena
Palvelukeskusten toimintaperiaatteet ja talousvaikutukset. Vimana Oy. Hallituksen puheenjohtaja Mirjami Laitinen
Palvelukeskusten toimintaperiaatteet ja talousvaikutukset Vimana Oy Hallituksen puheenjohtaja Mirjami Laitinen 7.9.2017 1 31.1.2017 Ministerivaliokunnan linjaukset ICTpalvelukeskuksista Toimijoiden vastuut
Kirjanpidon eriyttämisvelvollisuudesta kilpailulaissa
Kirjanpidon eriyttämisvelvollisuudesta kilpailulaissa Kuntamarkkinat 11.9.2019, Helsinki, Kuntatalo Pirkka-Petri Lebedeff, johtava lakimies, Kuntaliitto 11.9.2019 Kilpailuneutraliteetin valvontaa tehostetaan
kunnan ja kuntayhtymän toiminnan suunnittelussa helmikuu 2014
Uudet kilpailuneutraliteettisäännökset kunnan ja kuntayhtymän y toiminnan suunnittelussa helmikuu 2014 KESKEISET UUDISTUKSET Kuntalain ja kilpailulain muutokset tulivat voimaan 1.9.2013 Tavoitteena ensisijaisesti
HE 15/2017 Maakunnan palvelujen järjestäminen ja tuottaminen, palvelukeskukset, toiminta markkinoilla
HE 15/2017 Maakunnan palvelujen järjestäminen ja tuottaminen, palvelukeskukset, toiminta markkinoilla Hallintovaliokunta 20.4.2017 Hallitusneuvos Eeva Mäenpää, VM 1 19.4.2017 Järjestämisen ja tuottamisen
Kilpailuneutraliteetin valvonta: Selvitys- ja neuvottelumenettely KKV:ssa. Kuntaliitto kkv.fi. kkv.fi
Kilpailuneutraliteetin valvonta: Selvitys- ja neuvottelumenettely KKV:ssa Kuntaliitto Yleistä KKV:n tulee ensisijaisesti neuvotteluteitse pyrkiä poistamaan julkisyhteisöjen taloudellisen toiminnan menettely
HELSINGIN KAUPUNKI MUISTIO 1 KAUPUNGINKANSLIA Oikeuspalvelut Kaisa Mäkinen
HELSINGIN KAUPUNKI MUISTIO 1 Kiinteistö Oy Kaapelitalo Kiinteistö Oy Kaapelitalon hankintaoikeudellinen asema Käsiteltävä kysymys Loppupäätelmä Tässä muistiossa on käsitelty KOY Kaapelitalon edustajien
Maakuntien toimitila- ja kiinteistöhallinnonpalvelukeskus
Maakuntien toimitila- ja kiinteistöhallinnonpalvelukeskus Esitys Etelä-Pohjanmaan maakunnan SOTEMAKU-seminaarissa 18.11.2016 Esitys perustuu hallituksen 29.6.2016 antamiin Sote- ja maakuntalakiehdotuksiin
Hankintalain muutos mahdollisuus vai uhka jätealan toimijoille. KOKOEKO-seminaari 2017 Kuopio, Amanda Nikkilä, lakimies
Hankintalain muutos mahdollisuus vai uhka jätealan toimijoille KOKOEKO-seminaari 2017 Kuopio, 7.2.2017 Amanda Nikkilä, lakimies Jätehuolto tänään? Onko jätehuollon järjestyminen ja jätehuoltopalveluiden
Miten tekniset tukipalvelut tuotetaan uudessa sote-mallissa?
Miten tekniset tukipalvelut tuotetaan uudessa sote-mallissa? Helena Tarkka Sairaalatekniikan päivät 8.2.2017 Omaisuus- ja palvelukeskusvalmistelu maakunta- ja soteuudistuksessa Miten tekniset tukipalvelut
Päätös 1 (7) 1 Asia Tampereen kaupungin epäilty kilpailua vääristävä tai estävä toiminta ateria- ja siivouspalveluiden markkinoilla 2 Osapuolet Tampereen kaupunki (Tampereen Voimia liikelaitos, 1.1.2019
Maakuntauudistus missä mennään?
Maakuntauudistus missä mennään? Kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen Miksi maakuntauudistus tehdään? Toimivammat palvelut Hallinnon sujuvoittaminen Toimintatapojen muutos Kansalaisten suorat vaikutusmahdollisuudet
Kirjanpidon eriyttämisvaatimus ja sen valvonta kilpailulakiehdotuksessa
Kirjanpidon eriyttämisvaatimus ja sen valvonta kilpailulakiehdotuksessa Lakiklinikka, Kuntamarkkinat 13.9.2018 Pirkka-Petri Lebedeff, johtava lakimies Kuntaliitto Esityksen pääkohdat Kirjanpidon eriyttämisvaatimus
Kuntien yhteinen varainhankintajärjestelmä
Kuntarahoituksen myöntämän rahoituksen edellytykset: Kuntien yhtiöiden rahoittaminen & Kunnan myöntämä takaus Kuntien yhteinen varainhankintajärjestelmä Varainhankinta Asiakkaat Omistajat Jäsenet Kuntien
Maakuntien tilakeskus
Maakuntien tilakeskus Esitys Kiinteistöt-teemaryhmässä Pirkanmaalla 21.12.2016 Selvityshenkilö Olavi Hiekka SOTE- JA MAAKUNTAUUDISTUS Palvelukeskuksen taustaa Palvelukeskuksen tehtävä on tukea ja tuottaa
Kuntien ja maakuntien yhteistyö toimitilaasioissa
Finlands framgång skapas lokalt Yhteistyössä Kuntaliitto & Maakuntien tilakeskus: Kuntien ja maakuntien yhteistyö toimitilaasioissa Kuntamarkkinat 12.- 13.9.2018 Kuntaliitto, Toinen linja 14 Tilapalvelupäällikkö,
Tukipalvelujen ohjaus -työryhmän kokous pöytäkirja
Asialista/ pöytäkirja 1 (7) Tukipalvelujen ohjaus -työryhmän kokous pöytäkirja Aika 2.11.2018 klo 10-11.30 Paikka Osallistujat Pirkanmaan liitto Kelloportinkatu 1 C 4. kerros kokoustila Kelloportti Pekka
Maakunta- ja sote-uudistus
Maakunta- ja sote-uudistus Hallituksen esitysluonnoksen ja eduskuntakäsittelyssä tehtyjen muutosten mukaisesti 1 2 Maakunnat perustetaan voimaanpanolain voimaantullessa (viimeistään joulukuu 2018). Maakunnan
1 / 5 OSAKASSOPIMUS. 1. Lappeenrannan kaupunki Y-tunnus: Osoite: Villimiehenkatu 1 PL Lappeenranta. jäljempänä Lappeenranta
1 / 5 OSAKASSOPIMUS Tämä osakassopimus ( Sopimus ) koskien perustettavan Etelä-Karjalan Pesula Oy:n toimintaa, hallintoa ja rahoitusta on pp.kk.2019 allekirjoitettu seuraavien osapuolten välillä: 1. Lappeenrannan
Etelä-Karjalan Työkunto Oy:n osakkeiden myyminen Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymälle
Kaupunginhallituksen 17 20.03.2017 konsernijaosto Kaupunginhallitus 151 27.03.2017 Kaupunginhallitus 444 11.09.2017 Etelä-Karjalan Työkunto Oy:n osakkeiden myyminen Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveydenhuollon
Aiesopimus Saimaan Tukipalvelut Oy:n tekstiilipalveluiden liiketoiminnan kaupasta
Hallitus 37 22.02.2017 Aiesopimus Saimaan Tukipalvelut Oy:n tekstiilipalveluiden liiketoiminnan kaupasta 174/00.04.02.00/2017 EKSTPHAL 37 Saimaan Tukipalvelut Oy:n (Satu Oy) hallitus päätti 26.1.2017 pyytää
1(20) VALTIOVARAINMINISTERIÖ Muistioluonnos VM120:00/ VM/1277/ /201 8
1(20) VALTIOVARAINMINISTERIÖ Muistioluonnos VM120:00/2017 1.10.2018 VM/1277/03.01.01/201 8 ESITYSLUONNOS VALTIONEUVOSTON ASETUKSEKSI MAAKUNTIEN TIETO- JA VIESTINTÄTEKNISTEN PALVELUJEN VALTAKUNNALLISEN
Maakunta- ja sote-uudistus Ministerin tilannekatsaus
Maakunta- ja sote-uudistus Ministerin tilannekatsaus Kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen Maakuntakierros, Kymenlaakso 19.10.2017 295 Hallitusohjelma: Yksinkertaistetaan aluehallinnon järjestämistä
Liikkeen luovutuksesta
Liikkeen luovutuksesta Liikkeen luovutus tarkoittaa sitä, että yritys tai sen toiminnallinen osa luovutetaan toiselle yritykselle. Kunnallisesta viranhaltijasta annetun lain 25 :n mukaan työnantajan liikkeen
Ajankohtaista maakuntien talous- ja henkilöstöhallinnon palveluiden järjestämisestä
Ajankohtaista maakuntien talous- ja henkilöstöhallinnon palveluiden järjestämisestä Osastopäällikkö Juha Sarkio Valtiovarainministeriö Sairaanhoitopiirien ja suurten kaupunkien informaatiotilaisuus 23.2.2016
Jukka Latvala Tilaisuus Sote- ja maakuntauudistuksen muutostukiklinikka: Toimitilat Pvm
Nimi Jukka Latvala Tilaisuus Sote- ja maakuntauudistuksen muutostukiklinikka: Toimitilat Pvm 14.9.2017 MAAKUNTAUUDISTUKSESSA KOLME PALVELUKESKUSTA Maakunnat Toimitila- ja kiinteistöhallinnon palvelukeskus
TUKIPALVELUJEN YHTIÖITTÄMINEN. Jouko Luukkonen
TUKIPALVELUJEN YHTIÖITTÄMINEN Jouko Luukkonen 18.8.2017 Valtakunnalliset tukipalveluyhtiöt on perustettu 1. Toimitila- ja kiinteistöhallinnon palvelukeskus: Maakuntien Tilakeskus Oy 2. Tieto- ja viestintäteknisten
Palvelukeskusvalmistelun tilanne
Palvelukeskusvalmistelun tilanne Sähköisen tietohallinnon neuvottelukunta 23.2.2017 Urpo Karjalainen 1 13.12.2016 ICT palvelukeskus maakunnille 2 13.12.2016 Lähtökohdat ja tavoitteet Palvelukeskusten perustamisella
KUNTALAIN MUUTOSESITYKSEN HE 32/2013 VAIKUTUS TYÖTERVEYSHUOLLON PALVELUJÄRJESTELMÄÄN
Kuninkaantien työterveyden Kuninkaantien työterveyden Kuninkaantien työterveyden 29 23.05.2013 19 10.04.2014 25 26.05.2016 KUNTALAIN MUUTOSESITYKSEN HE 32/2013 VAIKUTUS TYÖTERVEYSHUOLLON PALVELUJÄRJESTELMÄÄN
SISÄLLYS... JOHDANTO...
SISÄLLYS SISÄLLYS... JOHDANTO... V XI 1 EUROOPAN UNIONIN INSTITUUTIOT... 1 1.1 Euroopan parlamentti... 2 1.2 Eurooppa-neuvosto... 5 1.3 Neuvosto... 6 1.4 Euroopan komissio... 8 1.5 Euroopan unionin tuomioistuin...
Asiantuntijalausunto 1 (5) Projektipäällikkö Tomi Hytönen. Viite: Eduskunnan hallintovaliokunnan kokous
Asiantuntijalausunto 1 (5) Projektipäällikkö Tomi Hytönen Viite: Eduskunnan hallintovaliokunnan kokous 20.4.2017 HE 15/2017 vp Hallituksen esitys eduskunnalle maakuntien perustamista ja sosiaali- ja terveydenhuollon
Maakuntauudistus ja kiinteistö. Uudet työn tekemisen tavat, prosessit ja digitalisaatio kiinteistöistä palveluihin 3L Education, Helsinki 12.1.
Maakuntauudistus ja kiinteistö Uudet työn tekemisen tavat, prosessit ja digitalisaatio kiinteistöistä palveluihin 3L Education, Helsinki 12.1.2017 Maakuntauudistus pähkinänkuoressa Rakennusneuvos Matti
Selvitys jäte- ja hankintalainsäädännön kehittämistarpeista
LUOTTAMUKSELLINEN Selvitys jäte- ja hankintalainsäädännön kehittämistarpeista Eduskunnan talousvaliokunta Mikko Alkio, asianajaja 26.10.2016 Sidosyksikkö ja ulosmyynnin rajanveto Kunta / hankintayksikkö
Asetus valtion yhteisten tieto- ja viestintäteknisten palvelujen järjestämisestä
Asetus valtion yhteisten tieto- ja viestintäteknisten palvelujen järjestämisestä JUHTA 12.12.2013 Lainsäädäntöneuvos Sami Kivivasara LAIN KÄSITTELYN TILANNE (HE 150/2013 vp) Hallintovaliokunta antoi mietintönsä
Lausunto Hallintovaliokunnalle
Espoo Catering Oy Toimitusjohtaja Kristina Inkiläinen ja kehityspäällikkö Regina Ekroos Lausunto Hallintovaliokunnalle 19.5.2017 Asia: HE 15/2017 vp Hallituksen esitys eduskunnalle maakuntien perustamista
Uusi hankintalaki ja sote-palvelut. Metropolia AMK Tarja Sinivuori-Boldt
Uusi hankintalaki ja sote-palvelut Metropolia AMK 1.9.2017 Tarja Sinivuori-Boldt Hankintalain tavoitteet Tehostaa julkisten varojen käyttöä Edistää laadukkaiden, innovatiivisten ja kestävien hankintojen
Kunnan ja Kiljavan Sairaala Oy:n palvelusopimuksen jatkaminen ajalla
Sosiaali- ja terveyslautakunta 18 28.02.2017 Kunnan ja Kiljavan Sairaala Oy:n palvelusopimuksen jatkaminen ajalla 1.1.-31.12.2019 3/00.04.01/2017 SOSTER 18 Kiljavan Sairaala Oy:n toiminta Kiljavan Sairaala
Maakunta- ja soteuudistuksen. digimuutosohjelma. Huhtikuu
Maakunta- ja soteuudistuksen digimuutosohjelma Huhtikuu 2018 1 Mitä maakunta- ja sote-uudistuksella tavoitellaan? Nykyistä yhdenvertaisemmat palvelut Kustannusten kasvun hillitseminen Hyvinvointija terveyserojen
Espoon kaupunki Pöytäkirja 62. Kaupunginhallitus Sivu 1 / 1
Kaupunginhallitus 08.02.2016 Sivu 1 / 1 158/2016 02.05.05 Kaupunginhallituksen konsernijaosto 8 25.1.2016 62 Medi-It Oy:n osakkeiden ostaminen Valmistelijat / lisätiedot: Katariina Kaukonen, puh. 040 527
Lausuntopyyntö STM. 1. Vastaajatahon virallinen nimi. 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi. 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot
Lausuntopyyntö STM Vastausaika 27.2.2014 13:05:09 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi Kymenlaakson Liitto 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Nimi Ulla Silmäri 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot
Luonnos Kuntaliiton lausunnoksi sote- ja maakuntauudistuksesta Lakiasiain johtaja Arto Sulonen
Luonnos Kuntaliiton lausunnoksi sote- ja maakuntauudistuksesta 22.9.2016 Lakiasiain johtaja Arto Sulonen Lausuntoluonnoksen tarkoitus Tukea kuntia niiden valmistellessa omia lausuntojaan Antaa kunnille
POSIVIRE OY:N OSAKASSOPIMUS
Luonnos 26.10.2011, muutokset 0 POSIVIRE OY:N OSAKASSOPIMUS Luonnos 26.10.2011, muutokset 1 SISÄLLYSLUETTELO 1. Sopijapuolet 2. Sopimuksen taustaa 3. Sopimuksen tarkoitus 4. Yhtiön osakepääoma, osakkeiden
Helsingin kaupunki Pöytäkirja 45/ (6) Kaupunginhallitus Kj/
Helsingin kaupunki Pöytäkirja 45/2011 1 (6) 1147 Seure Henkilöstöpalvelut Oyn omistuspohjan laajentaminen HEL 2011-007823 T 00 01 05 Päätös päätti hyväksyä Seure Henkilöstöpalvelut Oy:n osakassopimuksen
Maakunta- ja soteuudistuksen tilannekatsaus. Asko Peltola
Maakunta- ja soteuudistuksen tilannekatsaus Asko Peltola 16.3.2018 Maakunta- ja sote-uudistusvalmistelu 3 / 2018 Lakipaketit saatu nyt suurimmalta osin eduskunnan käsittelyyn Maakunta(konserni)strategian
Hallituksen esitys Kevasta annetun lain muuttamiseksi
LUONNOS 1 (8) Hallituksen esitys Kevasta annetun lain muuttamiseksi Esityksen pääasiallinen sisältö Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi Kevasta annettua lakia siten, että itsehallintoalueet olisivat Kevan
Maakuntauudistuksen ICT valmistelun ajankohtaiset
Maakuntauudistuksen ICT valmistelun ajankohtaiset 15.5.2017 Soteprojektiryhmä Tomi Hytönen Minna Saario 1 11.5.2017 ICT valmistelun alueita Valmisteltu ICTpalvelukeskuksen asetusluonnos (ML 119 ) Tehtävät
Omaisuusjärjestelyt sote- ja maakuntauudistuksessa HE 15/2017
Omaisuusjärjestelyt sote ja maakuntauudistuksessa HE 15/2017 Ympäristövaliokunta 8.6.2017 MinnaMarja Jokinen Lainsäädäntöneuvos, Valtiovarainministeriö 1 6.6.2017 Etunimi Sukunimi Omaisuusjärjestelyjen
Verokilpailu ja valtiontuki. Petri Kuoppamäki
Verokilpailu ja valtiontuki Petri Kuoppamäki Sisällys Mikä on ongelma? Siirtohinnoittelusopimuksia koskevat tutkintamenettelyt Veroetu valtiontukena oikeudellisessa jatkumossa Siirtohinnoittelua koskeva
Uusi kuntalaki: Miten kunnan toimintaa markkinoilla koskevia pelisääntöjä selkiytetään?
Uusi kuntalaki: Miten kunnan toimintaa markkinoilla koskevia pelisääntöjä selkiytetään? Kuntalaki uudistuu- seminaari Kuntatalo 3.6.2014 Pirkka-Petri Lebedeff, johtava lakimies Kunta ja markkinat Kunta
Maakuntauudistuksen tilannekatsaus
Maakuntauudistuksen tilannekatsaus Kuntamarkkinat 14.9.2017 Muutosjohtaja 1 Miksi maakuntauudistus tehdään? Toimivammat palvelut Hallinnon sujuvoittaminen Toimintatapojen muutos Kansalaisten suorat vaikuttamismahdollisuudet
HELSINGIN SEUDUN ASIOIMISTULKKIKESKUS OY:N OSAKASSOPIMUS. 1.1. Vantaan kaupunki (1 008 osaketta)
HELSINGIN SEUDUN ASIOIMISTULKKIKESKUS OY:N OSAKASSOPIMUS 1. OSAPUOLET 1.1. Vantaan kaupunki (1 008 osaketta) 1.2. Helsingin kaupunki (1 osake) 1.3. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin kuntayhtymä
Nimi Asema organisaatiossa Matkapuhelin Sähköposti
Lausuntopyyntö STM 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - Kuurojen Liitto ry 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Nimi - Marika Rönnberg 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot Nimi Asema organisaatiossa
Valtioneuvoston asetus lausuntomenettelystä tietohallinnon hankintoja koskevissa asioissa
Lausunto 1 (5) VM/1242/00.00.05/2014 30.6.2014 Valtiovarainministeriö Julkisen hallinnon ICT-toiminto Valtioneuvoston asetus lausuntomenettelystä tietohallinnon hankintoja koskevissa asioissa Valtiovarainministeriön
Maakuntien tilakeskus Oy
Maakuntien tilakeskus Oy Valtakunnalliset palvelukeskusselvittäjät Turussa 24.1.2017 Maakuntien tilakeskuksen selvityshenkilö ja yhtiön toimitusjohtaja Olavi Hiekka SOTE- JA MAAKUNTAUUDISTUS Maakuntien
Asiantuntijalausunto Karri Vainio, Jussi Niemi, Pirkka-Petri Lebedeff. Sosiaali- ja terveysvaliokunnan kuuleminen 9.5.
Asiantuntijalausunto Karri Vainio, Jussi Niemi, Pirkka-Petri Lebedeff 8.5.2018 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan kuuleminen 9.5.2018 HE 15/2017 vp eduskunnalle maakuntien perustamista ja sosiaali- ja terveydenhuollon
Hankintalain mahdollisuudet sosiaali- ja terveydenhuollon hankinnoissa
Hankintalain mahdollisuudet sosiaali- ja terveydenhuollon hankinnoissa Sosiaalipalvelujen hankintoja koskeva keskustelutilaisuus 28.2.2018 Ylijohtaja Pekka Timonen Vammaisten henkilöiden palvelut ja hankintalaki
Uusi hankintalaki -seminaari Hankintojen valvonta
Uusi hankintalaki -seminaari Hankintojen valvonta Juhani, KKV:n valvontaroolin taustoja Hankintadirektiivin 83 artikla: jäsenvaltion on varmistettava, että julkisia hankintoja koskevien sääntöjen soveltamista
Helsinki-Uudenmaan metropolimaakunnan tilapalvelut ja Maakuntien Tilakeskus Oy; Lähtökohdat ja valmistelun tilanne
Helsinki-Uudenmaan metropolimaakunnan tilapalvelut ja Maakuntien Tilakeskus Oy; Lähtökohdat ja valmistelun tilanne Carl Slätis 9.2.2018 Tilajohtaja Uusimaa2019-hanke Uudenmaan asukasluku 1.650.000 Uusimaa
Sote-uudistus ja laki sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottamisesta mikä muuttuu? Kirsi Markkanen
Sote-uudistus ja laki sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottamisesta mikä muuttuu? Kirsi Markkanen 19.11.2016 Sote-uudistuksen tavoitteet Ihmisten hyvinvointija terveyserot vähenevät Integraatio Asiakaskeskeiset,
PUBLIC EUROOPANUNIONIN NEUVOSTO. Brysel,30.huhtikuuta2013(03.05) (OR.en) 9068/13 LIMITE PESC475 RELEX347 CONUN53 COARM76 FIN229
ConseilUE EUROOPANUNIONIN NEUVOSTO Brysel,30.huhtikuuta2013(03.05) (OR.en) 9068/13 LIMITE PUBLIC PESC475 RELEX347 CONUN53 COARM76 FIN229 ILMOITUS:I/A-KOHTA Lähetäjä: Neuvostonpääsihteeristö Vastaanotaja:
Yhtiöittämisvaihtoehdot tukipalveluissa eri mallien hyödyt ja haasteet
Yhtiöittämisvaihtoehdot tukipalveluissa eri mallien hyödyt ja haasteet Riitta Ekuri 15.9.2016 15.9.2016 Page 1 Mitä ovat tukipalvelut Ekuri Haapanen Korhonen Kuntamarkkinat 2016 Tässä esityksessä tarkastellaan
Sosiaali- ja terveyspalvelut uudessa maakuntarakenteessa Uusi hankintalaki vihdoin täällä seminaari Kuntatalo
Sosiaali- ja terveyspalvelut uudessa maakuntarakenteessa Uusi hankintalaki vihdoin täällä seminaari Kuntatalo 24.1.2017 johtava lakimies Kirsi Mononen, Suomen Kuntaliitto Maakunnat 18 maakuntaa Valtuustot,
Merkittävät investoinnin maakunnan kannalta
3.5.2018 1 / 5 Sosiaali- ja terveysvaliokunta StV@eduskunta.fi HE 15/2017 Merkittävät investoinnin maakunnan kannalta Maakuntien merkittävät investoinnit Maakunta- ja sote-uudistusta koskevassa hallituksen
JULKISEN HALLINNON TIETOHALLINNON NEUVOTTELUKUNNAN ASETTAMINEN
VALTIOVARAINMINISTERIÖ Muistio Liite 1 Neuvotteleva virkamies VM/2673/00.01.00.00/2018 Heikki Talkkari 10.1.2019 VM210:00/2018 LUONNOS JULKISEN HALLINNON TIETOHALLINNON NEUVOTTELUKUNNAN ASETTAMINEN 1.
Ehdotetun hankintalainsäädännön rakenne ja soveltamisala
Ehdotetun hankintalainsäädännön rakenne ja soveltamisala Juha Myllymäki Johtava lakimies Valmisteluryhmän ehdotus 1. Laki julkisista hankinnoista ja käyttöoikeussopimuksista 2. Laki vesi- ja energiahuollon,
INFRA ry: Yritykset odottavat hankintalain muutoksia positiivisin mielin Viime aikoina on herätelty keskustelua uudistuvan hankintalainsäädännön vaikutuksista jätehuoltoon Oulussa. Purku- ja kierrätystoimialaa
Maakunnan vastuu ja velvollisuudet
Lausunto 1 (5) 19.3.2018 Sosiaali- ja terveysvaliokunnalle HE 16/2017 Lausunto hallituksen esityksestä laiksi asiakkaan valinnanvapaudesta sosiaali- ja terveydenhuollossa ja eräiksi siihen liittyviksi
Sote- ja maakuntauudistuksen. digimuutosohjelma Sote- ja maakuntauudistuksen kansallisen toimeenpanon tilanne ja muutostuki
Sote ja maakuntauudistuksen digimuutosohjelma Sote ja maakuntauudistuksen kansallisen toimeenpanon tilanne ja muutostuki SHP:ien ja suurten kaupunkien johtajatapaaminen valtakunnalliseen tietohallintoyhteistyöhön
Hallintovaliokunta
Maakuntien valtakunnalliset palvelukeskukset, talous- ja henkilöstöhallinto Hallintovaliokunta 12.12.17 Pauliina Pekonen, VM 1 Talous- ja henkilöstöhallinnon palvelukeskus HE 15/2017 Maakuntalain 118 Valtakunnalliset
Nimi Asema organisaatiossa Matkapuhelin Sähköposti
Lausuntopyyntö STM 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - Parkanon kaupunki 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Nimi - Tuuli Tarukannel 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot Nimi Asema organisaatiossa
JURIDISIA NÄKÖKOHTIA HUS-KUNTAYHTYMÄN JA PELASTUSLAITOKSEN YHTEISTYÖSTÄ
Hallitus 7.4.2014, OHEISMATERIAALI 7 JURIDISIA NÄKÖKOHTIA HUS-KUNTAYHTYMÄN JA PELASTUSLAITOKSEN YHTEISTYÖSTÄ Pääsääntöisesti kunnan tulee hoitaessaan tehtävää kilpailutilanteessa markkinoilla antaa tehtävä
Lausunto Kiitämme mahdollisuudesta lausua asiaan. Istekki Oy lausuu asiaan seuraavasti pääasiat huomioiden:
Istekki Oy Lausunto 30.10.2018 Asia: VM120:00/2017 Lausuntopyyntö luonnoksesta valtioneuvoston asetukseksi maakuntien tieto- ja viestintäteknisten palvelujen valtakunnallisen palvelukeskuksen tehtävistä
LAUSUNTO OSUUSKUNTA PPO:N KOKOUKSELLE
LAUSUNTO OSUUSKUNTA PPO:N KOKOUKSELLE Pohjois-Suomen aluehallintoviraston määräys 27.3.2014 1. Pohjois-Suomen aluehallintovirasto on päätöksellään 27.3.2014 määrännyt osuuskuntalain (1488/2001) 7 luvun
Nimi Asema organisaatiossa Matkapuhelin Sähköposti
Lausuntopyyntö STM 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - Kaakkois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus Oy 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Nimi - Leena Kaljunen 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot
Poimintoja siirtolaskelmista, kehyksestä ja vastuiden siirrosta Kuntajohtajat
Poimintoja siirtolaskelmista, kehyksestä ja vastuiden siirrosta Kuntajohtajat 30.5.2018 Ilari Soosalu Sisältö Viimeisimmistä siirtolaskelmista Kehysnäkymistä Vastuiden siirroista Rahoitus siirtymäaikana
Nimi Asema organisaatiossa Matkapuhelin Sähköposti
Lausuntopyyntö STM 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - Eskoon sosiaalipalvelujen kuntayhtymä 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Nimi - Jouni Nummi 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot Nimi
Olavi Hiekka Tilaisuus Uudenmaan liitto Pvm
Nimi Olavi Hiekka Tilaisuus Uudenmaan liitto Pvm 15.2.2017 Varmistamme, että suomalaisten hyvinvointia ja alueiden elinvoimaisuutta edistävät palvelut kyetään turvaamaan tulevaisuudessakin. Teemme sen
Helsingin kaupunki Esityslista 4/ (5) Kaupunginhallituksen konsernijaosto Kj/
Helsingin kaupunki Esityslista 4/2016 1 (5) 4 Kaupunginjohtajan toimialaan kuuluvien tytäryhteisöjen edustajien nimeäminen Pöydälle 29.02.2016 HEL 2016-000721 T 00 01 05 Päätösehdotus päättää 1 kehottaa
FI lausuntopyyntö VaVa syksy 2017
FI lausuntopyyntö VaVa syksy 2017 1. TAUSTATIEDOT Vastaajien määrä: 1 Vastaajatahon virallinen nimi Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot, sähköposti ja puhelinnumero
Nimi Asema organisaatiossa Matkapuhelin Sähköposti
Lausuntopyyntö STM 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - Kainuun liitto kuntayhtymä 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Nimi - Heimo Keränen 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot Nimi Asema organisaatiossa
Nimi Asema organisaatiossa Matkapuhelin Sähköposti
Lausuntopyyntö STM 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - Kajaanin kaupunki 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Nimi - Jaana Komulainen-Lepistö 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot Nimi Asema
Nimi Asema organisaatiossa Matkapuhelin Sähköposti
Lausuntopyyntö STM 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - Keuruun kaupunki 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Nimi - Tarja Ojala 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot Nimi Asema organisaatiossa
MAAKUNTALAKI LAURI TANNER, HALLINTOJOHTAJA HUS SOTEKOULUTUS
MAAKUNTALAKI LAURI TANNER, HALLINTOJOHTAJA HUS SOTEKOULUTUS 4.10.2016 SISÄLLYSLUETTELO Yleistä maakunnasta ja maakuntalaista Maakunnan toiminta Järjestämisvastuu ja tuottaminen Valtionohjaus Maakunnan
https://www.webropolsurveys.com/answer/surveysummary.aspx?sdid=fin
Sida 1 av 9 Lausuntopyyntökysely 3110/00.04.00/2016 Vastausaika 10:28:29 FIN Lausuntopyyntökysely sote syksy 2016 1. TAUSTATIEDOT Vastaajatahon virallinen nimi Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Vastauksen
Lappeenrannan kaupungin omistajaohjaus
Hallitus 57 22.03.2017 Etelä-Karjalan Työkunto Oy:n osakkeiden osto 382/02.07.03.04/2017 EKSTPHAL 57 Etelä-Karjalan Työkunto Oy Etelä-Karjalan Työkunto Oy (jäljempänä Työkunto Oy) on Eksoten ja Lappeenrannan
Tulevat säädösmuutokset ja tietosuoja
Tulevat säädösmuutokset ja tietosuoja Denis Galkin, valtiovarainministeriö Kuntatieto-ohjelman koulutusohjelma Ehdotetaan muutettavaksi kuntalakia ja maakuntalakia, valtiokonttorista annettua lakia sekä
SOITE/ KESKI-POHJANMAAN MAAKUNTA TUKIPALVELUT. LGR-Consulting Oy Jouko Luukkonen
SOITE/ KESKI-POHJANMAAN MAAKUNTA TUKIPALVELUT LGR-Consulting Oy Jouko Luukkonen 21.6.2017 Tukipalveluista yleisesti Keskeiset tukipalvelut Taloushallinto ja palkanlaskenta Ravintopalvelut Puhdistuspalvelut
Määräykset ja ohjeet 14/2013
Määräykset ja ohjeet 14/2013 Kolmansien maiden kaupankäyntiosapuolet Dnro FIVA 15/01.00/2013 Antopäivä 10.6.2013 Voimaantulopäivä 1.7.2013 FINANSSIVALVONTA puh. 09 183 51 faksi 09 183 5328 etunimi.sukunimi@finanssivalvonta.fi
Nimi Asema organisaatiossa Matkapuhelin Sähköposti
Lausuntopyyntö STM 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - Hirvensalmen kunta 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi Nimi - Heli Rummukainen 3. Vastauksen vastuuhenkilön yhteystiedot Nimi Asema organisaatiossa
HE 250/2016 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kuntalain muuttamisesta
HE 250/2016 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kuntalain muuttamisesta Perustuslakivaliokunta 30.11.2016 Valtiovarainministeriö Valli-Lintu, Kuittinen Ehdotuksen tavoitteet ja lähtökohdat Ehdotusten