PALVELUSUUNNITELMA *********** TOIMINTASUUNNITELMAT
|
|
- Hilja Karvonen
- 6 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 PALVELUSUUNNITELMA *********** TOIMINTASUUNNITELMAT
2 2 TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA SISÄLLYSLUETTELO 1 SUUNNITELMAN LÄHTÖKOHDAT TOIMINNAN MUUTOKSET TOIMINNAN TAVOITTEET PALVELUJEN VOLYYMIN TAVOITTEITA LÄHETTEET HOITOPALVELUT TULOT JÄSENKUNNILTA TALOUS ALIJÄÄMÄN KATTAMISSUUNNITELMA SAIRAANHOITOTOIMINNAN TULOSLASKELMA TOIMIALUEIDEN SUUNNITELEMAT OPERATIIVINEN TOIMIALUE KONSERVATIIVINEN TOIMIALUE PSYKIATRIAN TOIMIALUE PÄIVYSTYKSEN TOIMIALUE LÄÄKINNÄLLISTEN PALVELUJEN TOIMIALUE TUKIPALVELUJEN TOIMIALUE KESKUSHALLINTO HOITOPALVELUJEN MYYNTITULOT JÄSENKUNNITTAIN OPERATIIVINEN TOIMIALUE: HOITOPALVELUJEN TULOT KUNNITTAIN KONSERVATIIVINEN TOIMIALUE: HOITOPALVELUJEN TULOT KUNNITTAIN PSYKIATRIAN TOIMIALUE: HOITOPALVELUJEN TULOT KUNNITTAIN PÄIVYSTYKSEN TOIMIALUE: HOITOPALVELUJEN TULOT KUNNITTAIN PÄIVYSTYKSEN TOIMIALUE: ENSIHOIDON PALVELUJEN TULOT KUNNITTAIN... 23
3 3 1 SUUNNITELMAN LÄHTÖKOHDAT Talousarvion sekä toiminta- ja taloussuunnitelman lähtökohdat muodostavat: Sairaanhoitopiirin strategiat, jotka valtuusto hyväksyi kesäkuussa Uusi sairaala hankkeen ja siihen liittyen toimintatapojen muutoksen suunnittelua ohjaavat periaatteet: o Potilas ensin o Terveellinen, turvallinen ja hyvä työympäristö työntekijöille o Tehokas ja edistyksellinen ICT o Hyvä logistiikka o Integroitu palvelujärjestelmä (perusterveydenhuolto - erikoissairaanhoito ja osin sosiaalitoimi) o Ennalta ehkäisy ja terveyden edistäminen o Vaikuttavuus ja kustannustehokkuus o Johtaminen tulee prosesseja Terveydenhuoltolain määräykset hoidon saatavuudesta Suunnittelun lähtökohdat eivät myöskään oleellisesti poikkea valtuuston joulukuussa hyväksymästä suunnitelmasta. 2 TOIMINNAN MUUTOKSET Toiminnassa otetaan huomioon niitä uuden sairaalan suunnitteluun liittyviä toimintaprosessien muutoksia joita voidaan toteuttaa jo nykyisissä toiminnan puitteissa. 1. Kotisairaala 2. Etäpoliklinikkatoiminnan lisääminen 3. Konsultaatiokäytäntöjen uudistus 4. Hoitosuunnitelman laatiminen jo perusterveydenhuollossa mahdollisimman valmiiksi 5. Yhteispäivystys 6. Osastofarmasian vahvistaminen 7. Hoitokertomuksen päivitys jotta kirjaamiseen käytettävää aikaa voidaan vähentää 8. Leikkaukseen valmis potilas toimintamalli 9. Paljon palvelua käyttävien haltuunotto 10. Contact center 11. Potilaskuljetusten keskittäminen 12. Kehitysvammahuollon uudelleen järjestely Toimialueittain esitetyissä suunnitelmissa (luku 7) on tarkempia kuvauksia toimintojen muutoksista.
4 4 3 TOIMINNAN TAVOITTEET Toiminnan tavoitteiden lähtökohtana on sairaanhoitopiirin strategia, sen mukaiset arvot ja tavoitteet. Sairaanhoitopiirin perustehtävä: - tarjotaan kansallisiin ja kansainvälisiin suosituksiin perustavaa, luotettavaa, turvallista ja vaikuttavaa hoitoa potilaan parhaaksi. Lähtökohtana on sairaala, jossa annamme potilaiden tarvitseman tutkimuksen, hoidon ja kuntoutuksen kokonaisvaltaisesti ja tehokkaasti. Tavoitteet: tutkimus, hoito ja kuntoutus lähtevät potilaan tarpeista. potilasta tuetaan olemaan aktiivinen oman sairautensa hoidossa. potilaan terveyttä ja hyvinvointia edistetään yhteistyössä perusterveydenhuollon ja sosiaalitoimen kanssa. Sairaanhoitopiirin strategia on ollut toimialueiden ja vastuualueiden suunnittelun lähtökohtana, niitä kuvataan tarkemmin toimialueiden suunnitelmissa (luku 7). 4 PALVELUJEN VOLYYMIN TAVOITTEITA 4.1 Lähetteet Seuraavassa kuviossa esitetään lähetteiden määrä ja sen muutos viime vuosilta: Lähetemäärän kasvu on kuluvan vuoden aikana tasaantunut viime vuodesta. Ensi vuodelle toiminnassa ei ole tapahtumassa lähetekäytäntöihin vaikuttavia merkittäviä muutoksia. Vertailutietona esitettävä Tot 12 kk tarkoittaa viimeisten 12 kuukauden (elokuu - heinäkuu 2016) toteumatietoa. Vuoden 2017 tavoitetta verrataan tähän toteumaan.
5 5 Seuraavassa taulukossa esitetään lähetteiden määrä terveyskeskuksittain ja kunkin terveyskeskuksen osuus lähetteiden kokonaismäärästä: Toteuma Toteuma viim 12 kk % Osuus lähetteistä Lähetteet yhteensä % Jyväskylän yhteistoiminta-alue % Muuramen terveyskeskus % Keski-Suomen seututerveyskeskus % Saarikka % Kinnulan terveyskeskus % Pihtiputaan terveyskeskus % Viitasaaren terveyskeskus % Äänekosken terveyskeskus % Muut asiakkaat % 4.2 Hoitopalvelut Hoitopalvelujen tuotteiden määrätietoja Seuraavassa kuviossa esitetään hoitopalvelujen tuotemäärien aikasarjaa. Hoitopalvelujen yhteismäärässä ei tapahdu oleellista muutosta nykytasoon. Erikoissairaanhoidon hoitopalvelutuloista noin 73 % saadaan drg-tuotteilla. Drg-tuote voi olla polikliiniken käynti tai hoitojakso. Tuotteiden määrä on suunnitelmaesityksen mukaan 2,9 % suurempi kuin vuonna, mutta viimeisten 12 kuukauden tasolla. Suurimmat muutokset on sisätautien, silmätautien ja kirurgian vastuualueilla. (tiedot ovat vertailukelpoiset, päivystysalueen poliklinikan drg-tuotteet esitetään yhteispäivystyksen avohoitokäynteinä). Tasoryhmittäisten hoitopäivien tulojen osuus on noin 7 %, hoitopäivien määrän muutos on -9 % vuoteen verrattuna ja - 4 % viimeisten 12 kuukauden toteumaan. Vuodeosastohoito on tuotteistettu hoitopäivinä psykiatriassa (55 % tasoryhmittäisistä hoitopäivistä) ja kuntoutustoiminnassa. Lisäksi hengityshalvauspotilaiden hoito laskutetaan hoitopäivinä. Tasoryhmittäisten avohoitokäyntien tulojen osuus on noin 17 %. Osuutta nostaa aikaisemmista vuosista yhteispäivystyksen tulot. Avohoito on tuotteistettu tasoryhmittäisinä käynteinä psykiatriassa (55 % tasoryhmittäisistä käynneistä) ja päivystyksessä (44 % tasoryhmittäisistä käyn-
6 6 neistä). Tuotteiden määrä on suunnitelmaesityksen mukaan noin 2 % pienempi kuin vuonna, ja liki 4 % pienempi kuin viimeisten 12 kuukauden toteuma. Psykiatrian palveluasumisen tulojen osuus on noin 3 %, muutos viimeisten 12 kuukauden toteumaan on esityksen mukaan 6 %. Avohoitokäyntien määrä Avohoidon suoritetietona oleva käyntien määrä poikkeaa hoitopalvelujen laskutuksen perusteena olevista tasoryhmittäisistä avohoitokäynneistä. Tässä tarkastelussa käynnit tarkoittavat yksittäisiä käyntejä sairaanhoitopiirin toimintayksiköissä. Toiminnan muutosten myötä käyntimäärä on viime vuosina kasvanut, osittain myös sairaanhoitopiirille siirtyneiden toimintojen vuoksi. Myös ensi vuodelle avohoitokäyntien arvioidaan lisääntyvän, mm. silmätaudeilla. Mutta kokonaiskäyntimäärässä ei tapahdu lisäystä, sillä yhteispäivystyksessä tilastoitavien käyntien määrän arvioidaan vähenevän. Hoitopäivien määrä Avohoitopainotteisuuden seurauksena vuodeosastohoito on vähentynyt, vuodeosastoja on viime vuosina lakkautettu operatiivisella, konservatiivisella ja psykiatrian toimialueilla.
7 7 5 TULOT JÄSENKUNNILTA Sairaanhoitotoiminnan hoitopalvelujen myyntitulot jäsenkunnille ovat + 0,7 % vuoden 2016 talousarviota suuremmat ja suunnitelman mukaan muutos vuoden toteumasta on - 2,3 %, muutos renkaittain: 1000 euroa Toteuma Talousarvio 2016 Palvelusuunnitelma 2017 Muutos vuoden toteumasta Muutos vuoden 2016 talousarviosta Jäsenkunnat yhteensä ,3 % ,7 % Jyväskylän yte ,8 % 405 0,2 % Seututerveyskeskus ,6 % ,3 % Pohjoinen Keski-Suomi ,6 % 394 0,7 % Muut asiakkaat ,7 % ,0 % Asiakkaat yhteensä ,2 % ,5 % Seuraavassa kuviossa esitetään tulojen muutos vuoteen verrattuna renkaittain ja toimialueittain. Tietoihin sisältyvät oma toiminta, hoito muissa sairaaloissa, ensihoitopalvelut ja erityisvelvoitteet. Vuoden toteumassa on huomioitu myös kalliiden hoitojen tasaus. Seututerveyskeskuksen tuottamat palvelut eivät sisälly laskelmiin. Talousarviossa kuntakohtaiset hoitopalvelujen myyntitulot lasketaan tuotekohtaisesti 12 kuukauden toteumatietojen perusteella. Luvussa 8 esitetään tiedot kunnittain ja toimialueittain.
8 8 6 TALOUS 6.1 Alijäämän kattamissuunnitelma Vuoden tilinpäätöksessä sairaanhoitopiirin kumulatiivinen alijäämä oli 4,8 milj. euroa. Tilinpäätösennusteen mukaan kuntayhtymän vuoden 2016 tulos on + 6,7 m, tässä ennusteessa on otettu huomioon erityisvelvoitemaksun palautus kunnille. Tilinpäätösennusteen mukaan aikaisempien vuosien alijäämä saadaan siten katetuksi vuoden 2016 aikana. 6.2 Sairaanhoitotoiminnan tuloslaskelma Kevään kehysseminaarin tulokseen perustuen sairaanhoitopiirin hallitus antoi toukokuussa suunnitteluohjeen, jonka mukaan jäsenkunnilta arvioitujen hoitopalvelujen tulojen muutos voi olla enintään + 1,3 % vuoden 2016 talousarvioon verrattuna. Sairaanhoitopiirin hallitus täsmensi talousarvion valmisteluohjetta kokouksessaan ja sen mukaan vuodelle 2017 asetetun 3 miljoonan euron ylijäämätavoitteesta luovutaan. Ensi vuonna mahdollisesti toteutuvia kilpailukykysopimuksesta syntyviä euromääräisiä säästöjä ei tässä vaiheessa huomioida vuoden 2017 talousarvion valmistelussa. Suunnitteluohjeen perustana käytettiin vuoden osavuosikatsaukseen perustuvaa ennustetta, palvelusuunnitelmassa vertailuperustana on elokuussa laadittu ennuste, ja siinä on otettu huomioon myös vuoden 2016 erityisvelvoitemaksutulojen palautus kunnille. Seuraavassa esitetään tuloslaskelma talousarviovalmistelun nykyisestä vaiheesta: TP TA 2016 Tpe 2016 Ta esitys 2017 Muutos Kv Ennuste 7/2016 Palvelusuunnitelma TA 2016 Tpe 2016 TP euroa Toimintatulot Hoitopalvelujen myyntitulot ,3 % -4,1 % -1,5 % Erikoissairaanhoidon palvelut ,7 % -5,5 % -3,9 % Erikoissairaanhoito, oma toiminta ,9 % -5,7 % -4,2 % Hoito muissa sairaaloissa ,3 % -4,4 % -2,3 % Yhteispäivystyksen hoitopalvelut ,8 % 13,3 % 39,2 % Sosiaalitoimen palvelut ,1 % 2,6 % 2,5 % Erityisvelvoitemaksu jäsenkunnilta ,1 % Muiden palvelujen myynti ,9 % -1,5 % 2,5 % - siitä ensihoito jäsenkunnille ,6 % 3,6 % 16,9 % Potilasmaksut ,2 % 1,1 % 19,2 % Muut ,4 % -21,3 % -14,3 % Toimintatulot yhteensä ,4 % -2,8 % -1,7 % Tulot jäsenkunnilta ,7 % -2,6 % -2,3 % Toimintamenot Henkilöstömenot ,0 % 0,3 % 2,2 % Asiakaspalvelujen ostot ,3 % -4,4 % -2,5 % Muiden palvelujen ostot ,3 % -0,4 % 3,2 % Aineet, tarvikkeet ja tavarat ,1 % -1,3 % 3,3 % Muut ,7 % -0,5 % 5,1 % Toimintamenot yhteensä ,9 % -0,6 % 2,1 % Rahoitusmenot ,0 % -21,6 % -3,5 % Poistot ja arvonalentumiset ,8 % -6,8 % -10,7 % Tilikauden tulos
9 9 7 TOIMIALUEIDEN SUUNNITELEMAT 7.1 Operatiivinen toimialue Operatiivinen toimialue koostuu Keski-Suomen sairaanhoitopiirin leikkaustoimintaa tekevistä (kirurgia, naistentaudit ja synnytykset, hammas-, suu- ja leukakirurgia, silmätaudit, korva-, nenä- ja kurkkutaudit, anestesia - ja leikkaushoito) vastuualueista ja tuottaa näiden sisältämien erikoisalojen erikoissairaanhoitolain ja valtakunnallisesti sovitun hoidonporrastuksen mukaisia palveluita ensisijaisesti Keski-Suomen sairaanhoitopiirin kuin myös erikoisalojen välisenä yhteistyönä sekä potilaan vapaan valinnan myötä oman sairaanhoitopiirin ulkopuoliselle väestölle. Toiminta pohjautuu Keski- Suomen sairaanhoitopiirin strategian 2020 perustehtävään tarjota kansallisiin ja kansainvälisiin suosituksiin perustuvaa, luotettavaa, turvallista ja vaikuttavaa hoitoa potilaan parhaaksi. Asiakas / Potilas / Kunta Toimialue tuottaa Keski-Suomen väestölle ja muille palvelun piiriin tuleville vaikuttavan oikeaaikaisen hoidon yhteistyössä muiden toimialueiden sekä perusterveydenhuollon ja sosiaalitoimen kanssa THL:n hoitotakuun asettamien kriteereiden mukaisesti. Toimialueen potilasturvallisuussuunnitelman mukaisesti kehitetään ja vakiinnutetaan potilasvahinko-, vaara- ja haittatapahtumien minimointiin tähtääviä toimintamalleja vaikuttavan, turvallisen ja oikea-aikaisen hoidon takaamiseksi. Prosessit ja rakenteet Toimialueen yhteisten pääprosessien (leikkaushoito, vuodeosastohoito ja kotiutus) edelleen kehittäminen ja varautuminen uuden sairaalan 2020 toimintaan jatkuvat. Erityisenä tavoitteena on saada elektiivisten leikkaustoimenpiteiden odotusaika lyhenemään alle 2 kk sekä jonottoman toimintamallin toteutuminen koko toimialueella. Osaaminen ja henkilöstö Tavoitteena on, että osaavan ja ammattitaitoisen henkilöstön mitoitus vastaa palveluiden kysyntää ja tuottamista sekä huomioiden myös jaksaminen ja työhyvinvointi, pyrkien yli- ja lisätöiden sekä sairauspoissaolojen vähentämiseen. Lyhytaikaisen sijaistyövoiman käyttötarvetta pyritään minimoimaan omalla varahenkilöstöllä sekä parantamalla henkilöstön liikkuvuutta toiminnallisten tarpeiden vaatiessa. Koko henkilöstö pyritään saattamaan kehityskeskusteluiden piiriin. Osaaminen ja uuden oppiminen varmistetaan vastuualueittain suunnitelmallisella osaamisen kehittämisellä, jatko- ja täydennyskoulutuksella. Talous ja toiminta Talouden suunnittelussa haastetta aiheuttavat toiminnan muutokset, hoidon tarpeen lisääntyminen, tarvikemenojen kasvun sekä volyymin että tiettyjen erikoistarvikkeiden korkeiden hintojen vuoksi. Jokilaakson ostojen kotiuttaminen (2016) on suoritettu ja kapasiteetin lisäyksen vuoksi eivät hoitojonot ole kasvaneet. Vaikkakin erikoislääkäritilanne toimialueella on kohtalaisen hyvä, on silmätautien erikoislääkäritilanne edelleen hankala johtuen rekrytointiongelmista ja ostopalveluita käytetään valikoiden ja siten säilyttäen silmätautien ydinosaaminen sairaanhoitopiirin sisällä. Meneillään olevissa SOTE- uudistukseen liittyvissä hoidonkeskittämisneuvotteluissa pyritään ratkaisuun, jolla voimme turvata nykyisen huippuosaamisen jatkumisen myös tulevaisuudessa. Yhteenveto hoitopalvelujen tuloista: 1000 euroa Toteuma Talousarvio 2016 Palvelusuunnitelma 2017 Muutos tot Muutos ta 2016 Jäsenkunnat yhteensä ,0 % 0,3 % Jyväskylän yhteistoiminta-alue ,5 % 0,6 % Seututerveyskeskus ,3 % 1,6 % Pohjoinen Keski-Suomi ,1 % -1,4 % Muut asiakkaat ,9 % -2,3 %
10 Konservatiivinen toimialue Konservatiivinen toimialue tuottaa Keski-Suomen sairaanhoitopiirin strategiaan pohjautuen palveluita sisätautien ja keuhkosairauksien, lastentautien, lastenneurologian ja lastenpsykiatrian, ihotautien, syöpätautien, neurologian, kuntoutuksen, fysiatrian ja geriatrian erikoisaloilla. Toiminnan perustehtävänä on tarjota kansallisiin ja kansainvälisiin hoitosuosituksiin perustuvaa, luotettavaa, vaikuttavaa ja turvallista hoitoa sujuvassa ja luottamuksellisessa yhteistyössä perusterveydenhuollon kanssa. Potilas/Asiakas/Kunta Sairaanhoitopiirin strategian mukaisesti hoidon lähtökohtana on, että tutkimukset, hoito ja kuntoutus ovat potilaslähtöisiä, ja ne tapahtuvat sujuvassa yhteistyössä perusterveydenhuollon ja sosiaalitoimen toimijoiden kanssa. Tavoitteena on yhteistyö, jossa nykyiset resurssit riittävät hyvin väestön tarpeisiin, ja jossa potilaiden omatoimisuutta ja itsenäisen selviytymisen mahdollisuuksia autetaan moniammatillisesti. Kaikessa toiminnassa noudatetaan asetettuja kansallisia määräaikoja. Prosessit ja rakenteet Toimialueella eri vastuualueiden toiminnan prosesseja kehitetään edelleen kohti uuden sairaalan toimintamalleja. Niillä erikoisaloilla, joilla se on mahdollista, siirrytään välittömästi uudenlaisiin toimintamalleihin. Toiminnan painopisteenä on polikliininen toiminta, ja vuodeosastojen kuormitusaste laskee edelleen suunnitellusti. Samalla kehitetään sote- yhteistyössä potilaiden kotona selviytymisen malleja, ja myös kotisairaalan sekä päiväsairaalan toimintaa kehitetään. Osaaminen ja henkilöstö Toimialueen henkilöstö on osaavaa, ammattitaitoista ja joustavaa. Tämä tarkoittaa edelleen sitä, että koulutuksen merkitys on erittäin tärkeä ja siihen panostetaan. Henkilöstörakennetta muokataan jatkuvasti vastaamaan uudenlaisia palvelutarpeita. Varahenkilöstön joustavaa ja tehokasta käyttöä jatketaan, jotta sijaistyövoiman käyttö minimoidaan. Työssä jaksamista tuetaan ja sairauspoissaoloja vähennetään puuttumalla niihin aktiivisesti. Lääketieteen kandidaattiopetus laajenee toimialueella syksyllä 2017, ja tämän mukanaan tuomat haasteet selvitetään. Toiminta ja talous Toiminta on avohoitopainotteista ja tapahtuu hyvässä yhteistyössä perusterveydenhuollon kanssa. Kaikki lähetteet käsitellään konsultaatioina. Suhtautuminen erilaisiin uusiin toimintakäytäntöihin, kuten telemedisiinaan, on avointa, ja erilaisia kokeiluja tämän tiimoilta toteutetaan tulevina vuosina. Talous suunnitellaan ohjeen mukaisesti kuntien antaman talousarvioraamin mukaisesti. Ennakoimattomuutta talousarvioon tuovat mm valtakunnallisesti keskitettävät potilaat. Lääketieteen kehitys, uudet kalliit lääkehoidot sekä geeniteknologian mukanaan tuomat sovellukset muodostavat lisähaasteen, mutta tätäkin seurataan aktiivisesti, luodaan yhteisiä pelisääntöjä ja noudatetaan yhtenäisiä ohjeita uusien toimintojen käyttöönotossa. Yhteenveto hoitopalvelujen tuloista: 1000 euroa Toteuma Talousarvio 2016 Palvelusuunnitelma 2017 Muutos tot Muutos ta 2016 Jäsenkunnat yhteensä ,3 % 1,8 % Jyväskylän yhteistoiminta-alue ,6 % 0,2 % Seututerveyskeskus ,8 % 3,6 % Pohjoinen Keski-Suomi ,5 % 4,3 % Muut asiakkaat ,9 % -10,6 %
11 Psykiatrian toimialue Toimialue vastaa maakunnallisesti nuorisopsykiatriasta, psykiatrisesta osastohoidosta, psykiatrian päivystyksestä, yleissairaalapsykiatrisista konsultaatioista ja vanhuspsykiatriasta. Lisäksi toimialue tarjoaa Jyten ja Seututerveyskeskuksen (ei Keuruu) psykiatrian ja päihdetyön lähipalvelut. Toiminta perustuu vaikuttaviin hoitomuotoihin lain ja asetusten sekä Käypä hoito suositusten mukaisesti. Tavoitteena on valtakunnallisesti väestöpohjaan nähden vähäisten sairaansijojen nykytilan säilyttäminen, avohoidon monimuotoisuuden tehostaminen ja toimintaprosessien mallintaminen potilaslähtöisesti. Erva-alueen lääketieteen kandidaattiopetukset käynnistyvät syksyllä Asiakas Kuntia palvellaan suunnitellusti. Hoito ja kuntoutus perustuvat potilaan tutkimukseen, diagnostiikkaan ja yhdessä laadittuun hoitosuunnitelmaan potilasta vastuuttaen ja tukien. Potilaan läheiset ja kokemusasiantuntijat ovat osa hoitoprosessia. Hoidon tavoitteena on varomerkkien tunnistaminen, oireenhallinta ja hyvä vaikuttava määräaikainen hoito sekä työ- ja toimintakyvyn kohentuminen/palautuminen käytössä olevilla mittareilla arvioituna. Potilastyytyväisyyskyselyjä ja hoitopalautteita hyödynnetään palveluntarjonnassa ja sen kehittämisessä. Toiminta Hoidon tarpeen arviot ja hoito sekä kuntoutus toteutetaan lain edellyttämällä tavalla. Akuutti- ja päihdetyö, hoitosuhteet, liikkuvuus, ryhmähoidot ja toiminnallisuus ovat toiminnassa keskeistä. Moniammatillisuus on hoidon ja kuntoutuksen tukena. Sähköiset palvelut otetaan aktiiviseen käyttöön. Potilaan hoitoprosessia sujuvoitetaan ja mallinnetaan käytäntöön kaikissa yksiköissä ja yhdessä muiden toimijoiden kanssa sote hengen ja Uusi sairaala suunnitelmien mukaan. ECT ja TMS hoitoja tarjotaan polikliinisesti. Tutkimustoiminta jatkuu professorin vetämänä. Henkilöstö Oma koulutustarjonta, sähköiset palvelut ja prosessikoulutukset tukevat työhyvinvointia, työssä jaksamista ja ammattitaidon syventämistä. Henkilöstön joustava käyttö, moniammatillinen yhteistyö, työn tasainen jakautuminen, työnjaon kehittäminen, päällekkäisyyksien karsiminen ja oman toiminnan sisäinen arviointi ovat kiinteä osa toimintaa. Henkilöstön kehittämis- ja koulutustarpeita kartoitetaan osana henkilöstösuunnitelmaa tavoitteena osaamisen vahvistaminen tulevaisuudessakin. Kehityskeskustelut ja työpaikkakokoukset ovat säännöllisiä. Palkitsemista jatketaan. Lääkäreiden rekrytointiin panostetaan, joskin erikoislääkärivajetta helpotetaan taloutta kuormittavilla ostopalveluilla toiminnan turvaamiseksi. Talous Työpaikkakokouksissa ja kehittämispäivissä lisätään henkilöstön kustannustietoisuutta, selkiytetään potilaan hoitoketjuja ja toimintaprosesseja hoidon vaikuttavuuden ja kustannustehokkuuden parantamiseksi yhteistyössä myös toimijoiden kanssa. Toiminta- ja talouslukuja seurataan reaaliaikaisesti ja kuukausittain vastuualueiden ja toimialueen johtoryhmissä. Asiakaspalvelujen ostot erityisesti THL:n hoitoon määräämien potilaiden osalta ovat olleet kasvussa ja tähän kehitykseen on vaikea puuttua. Päihdepalveluiden ja palveluasumisen ostoja seurataan säännöllisesti tavoitteena kulujen hallinta. Tarvittaviin toimenpiteisiin ryhdytään viipymättä poikkeuksien ilmaantuessa potilasohjauksella ja hoidon koordinoinnilla. Yhteenveto hoitopalvelujen tuloista: 1000 euroa Toteuma Talousarvio 2016 Palvelusuunnitelma 2017 Muutos tot Muutos ta 2016 Jäsenkunnat yhteensä ,6 % 0,9 % Jyväskylän yhteistoiminta-alue ,8 % -0,1 % Seututerveyskeskus ,6 % 5,9 % Pohjoinen Keski-Suomi ,3 % 2,2 % Muut asiakkaat ,1 % -30,7 %
12 Päivystyksen toimialue Toimialueen ydintehtävien kuvaus ja näkymät Keski-Suomen sairaanhoitopiirin kuntien erikoissairaanhoidon päivystys toteutetaan keskussairaalan päivystysyksikössä. Perusterveydenhuollon virka-ajan ulkopuolinen päivystys on keskitetty suurelta osin keskussairaalan päivystykseen, joten se on sairaanhoitopiirin ainoa 24/7 toimiva päivystysyksikkö. Vuoden 2017 alusta lähtien päivystyksestä tulee aito yhteispäivystys, jolloin perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon päivystyksen välinen hallinnollinen raja poistuu. Päivystyksessä hoidetaan päivystysasetuksen mukaisesti kiireellisen hoidon tarpeessa olevia potilaita. Ensihoitopalvelujen toteutumista seurataan säännöllisesti. Maakunnallinen yhteistyö perusterveydenhuollon kanssa jatkuu tiiviinä. Asiakas Erityistä huomiota kiinnitetään asiakaspalvelun ja päivystyspotilaan koko hoitoketjun laadun kehittämiseen. Kokemusasiantuntijoita hyödynnetään kehittämistyössä. Päivystyksen lähipalveluita tuotetaan edelleen omissa terveyskeskuksissa virka-aikana ja osa-aikaisesti iltaisin ja viikonloppuisin. Tavoitteena on edelleen vähentää yhteispäivystyksen epätarkoituksenmukaista käyttöä ja kokonaiskäyntien määrää. Toiminta Toimintaprosesseja mitataan sekä tehokkuuden että laadun näkökulmasta omalla seurannalla ja osallistumalla kansalliseen vertaisarviointiin. Uuden, aidon yhteispäivystyksen toimintamallin tavoitteena on sujuvoittaa päivystyspotilaiden hoitoa, parantaa hoidon laatua ja potilasturvallisuutta. Kotisairaalatoiminnan tulevaisuudesta helmikuussa 2017 päättyvän pilottijakson jälkeen päätetään syksyn 2016 aikana yhdessä Jyväskylän kaupungin kanssa. Ensi vuoden aikana valmistaudutaan vuonna 2018 voimaan tulevan uudistetun päivystysasetuksen mukaiseen, laajan ympärivuorokautisen päivystysyksikön toimintaan. Henkilöstö Keski-Suomen sairaanhoitopiiri on akuuttilääketieteen valtakunnallisesti merkittävä koulutusyksikkö. Akuuttilääkäritoiminnalla ja päivystysosaamisen vahvistamisella tuetaan sairaanhoitopiirin strategian mukaista potilaslähtöistä toimintaa. Tällä hetkellä akuuttilääkärit tekevät 35 % yhteispäivystyksen päivystysvuoroista, mutta tavoitteena on lisätä tätä osuutta 50 %:iin, mikä edellyttää akuuttilääkäreiden määrän lisäystä 15:stä 20:een. Vastaavasti ulkopuolisten päivystäjien osuus vähenee. Potilaslähtöisen ja näyttöön perustuvan hoidon varmentamiseksi panostetaan rekrytointiin, osaamisen johtamiseen, työhyvinvointiin, opiskelijaohjaukseen ja johtamisen kehittämiseen. Talous Päivystyksen toimialueen kustannusten kohdentamista tarkennetaan edelleen. Toimialueella käytössä olevien laboratoriopakettien tarkastelua jatketaan ja tehdään tarvittaessa lisää muutoksia kustannusnousun hillitsemiseksi. Hoitotarvikkeiden ja lääkkeiden osalta etsitään uusia mahdollisuuksia vähentää kuluja. Uuden päivystyksen toimintamallin arvioidaan vähentävän kokonaiskuluja. Yhteenveto hoitopalvelujen tuloista: 1000 euroa Toteuma Talousarvio 2016 Palvelusuunnitelma 2017 Muutos tot Muutos ta 2016 Jäsenkunnat yhteensä ,4 % -1,9 % Jyväskylän yhteistoiminta-alue ,5 % -0,6 % Seututerveyskeskus ,0 % -3,4 % Pohjoinen Keski-Suomi ,6 % -4,9 % Muut asiakkaat ,6 % 7,9 %
13 Lääkinnällisten palvelujen toimialue Toimialueen ydintehtävien kuvaus ja näkymät Toimialueella tuotetaan palveluja sekä sisäisille (erikoissairaanhoito, shp:n liikelaitokset) että ulkoisille (terveydenhuollon kuntayhtymät, tk:t, kunnat) asiakkaille. Sairaala-apteekki tarjoaa lääkehuollon palveluja. Osastonsihteeripalveluiden vastuualue tuottaa kliinisten erikoisalojen tarvitsemat osastonsihteeripalvelut keskitetysti. Puhtauspalvelujen vastuualue tuottaa laitoshygienia-, ruokahuolto- ja muita palveluja. Diagnostisten palveluiden vastuualueella kuvantamisen yksikkö tuottaa itse tai järjestää sairaanhoitopiirin kuvantamistutkimukset. Patologian yksikkö tuottaa histologisia, sytologisia sekä molekyyligeneettisiä tutkimuksia ja lääketieteellisiä ruumiinavauksia. Sairaalafysiologian yksikkö tuottaa elimistön toimintatutkimuksia koko maakunnan alueelle kliinisen neurofysiologian, kliinisen fysiologian ja isotooppilääketieteen menetelmin. Uuden sairaalan suunnittelu näkyy vahvasti toimialueella. Uudessa sairaalassa on tarkoitus lisätä sairaala-apteekin lääkehuollon automaatiota. Tätä automaatiota otetaan jo käyttöön. Osastonsihteeripalvelujen kehittyminen kohti uutta sairaalaa on vahvasti sidoksissa prosessien sujuvoitumiseen yksiköissä, tietojärjestelmien kehittymiseen ja käyttöönottoon sekä sähköisen asioinnin lisääntymiseen. Puhtauspalvelujen painopisteenä on palvelutuotannon valmistaminen uuteen sairaalaan ja organisaation rakenteellinen muutos vastaamaan palvelutarvetta. Diagnostisilla palveluilla toiminnan määrän odotetaan kasvavan matkalla uuteen sairaalaan ja se haastaa mm. henkilöstö- ja laiteresurssoinnin. Myös uusia toimintoja aloitetaan, kuten digipatologia ja soluviljelylaboratoriotoiminta patologian yksikössä sekä aivojen magneettistimulaatiohoidot kliinisellä neurofysiologialla. Sairaanhoitopiirin strategian toteuttaminen ja muut suunnitellut muutokset Asiakas Potilasturvallisuus on sairaala-apteekin kaiken toiminnan lähtökohta. Potilasturvallisuus on myös muiden vastuualueiden keskeinen toiminnan lähtökohta. Osastonsihteerien palvelualueella korostetaan potilaslähtöistä työskentelyä. Tämä tarkoittaa mm. laadukasta asiakaspalvelua niin puhelimessa kuin kasvokkain, asiakkaiden ohjaamista sähköiseen asiointiin, saneluiden purkua säädettyjen aikarajojen sisällä. Ns. Contact cetner- toiminta tähtää juuri potilaslähtöiseen työskentelyyn. Puhtauspalveluissa on otettu käyttöön asiakastapaamiset, joiden tavoitteena on mm. arvioida nykyistä palvelua ja toimintamalleja ja kehittää uuden sairaalan mukaisia toimintamalleja. Diagnostisissa palveluissa tavoitteena on tehdä kaikki pyydetyt tutkimukset kiireellisyyden mukaan hoitotakuun puitteissa. Lisäksi varmistetaan, että tutkimusohjeet niin potilaille kuin lähettävillekin yksiköille ovat selkeitä ja helposti ymmärrettäviä. Toiminta Sairaala-apteekissa vakiinnutetaan mikrobilääkelaimennusrobotin käyttö. Lääketoimitusrivien lukumäärä pysynee ennallaan. Osastonsihteeripalvelut yhtenäistävät toimintaprosesseja kohti uutta sairaalaa ja sopeuttaa henkilöstömäärää tavoitteiden mukaiseksi. Contact center toiminta aloitetaan. Puhtauspalveluissa tavoitteena on eriyttää siivous- ja muut palvelut ja keskittää niistä osa. Päivystysluonteisesta työtavasta siirrytään enenevästi tilausperustaiseen työtapaan, aluksi poliklinikoilla. Diagnostisilla palveluilla patologian yksikössä käynnistyy soluviljelylaboratoriotoiminta ja digipatologia. Kuvantamisen yksikössä ennustetaan sekä TT- että MRI-tutkimusten määrän vuosittaisen kasvun jatkuvan. Kolmas TT-laite otetaan käyttöön. Perus- ja erikoissairaanhoidon päivystyksen hallinnollinen yhdistäminen tuo natiivi-rtg-tutkimusta kuvantamiselle lausuttavaksi. Muurame irtautuu JYTE-yhtiestoiminnasta ja se vaikuttaa Kuvantamisen alueelliseen toimintaan. Sairaalafysiologian yksikössä PET-TT-tutkimusmäärä jatkanee kasvuaan. Kliinisen neurofysiologian yksikössä otetaan käyttöön aivojen magneettistimulaatiohoidot yhdessä psykiatrian erikoisalan kanssa. Henkilöstö Henkilökunnan työhyvinvointia ja pysyvyyttä tuetaan. Tämä on erityinen painopistealue puhtauspalveluissa, jossa tehdään tiivistä yhteistyötä työterveyshuollon kanssa. Osastonsihteeripalveluissa runsas eläköityminen aiheuttaa erityisiä haasteita paitsi henkilökunnan riittävyydelle, myös osaamiselle. Osaamista laajentava, hallittu työkierto jatkuu, samoin asiakaspalvelu- ja puhelintyön koulutus. Diagnostisissa palveluissa erikoislääkäripula syö tehokkaan oman toiminnan edellytyksiä kuvantamisessa ja erityisesti sairaalafysiologialla. Henkilöstön liikkuvuutta yksiköiden välillä jatketaan ja henki-
14 14 löstösuunnittelulla tähdätään siihen, että uuteen sairaalaan mennessä henkilöstön määrä on riittävä lisääntyvälle toiminnalle. Toimialueen sisäisillä vakanssisiirroilla tuetaan lisääntynyttä röntgenhoitajatarvetta (2 kuvantamisen yksikköön uuden TT-laitteen myötä ja 1-2 sairaalafysiologian yksikköön, jotta PET-TT-toiminnan lisäksi taataan perinteinen isotooppitoiminta). Diagnostisten palveluiden vastuualueella hoitotyön johtaminen on tarkoitus organisoida uudella tavalla. Talous Sairaala-apteekissa kustannuksiin vaikutetaan peruslääkevalikoiman kilpailutuksella, lääkekulutuksen tarkalla seurannalla sekä asianmukaisella robotiikalla. Osastonsihteeripalveluissa ja puhtauspalveluissa tarkkaillaan henkilöstön määrää suhteessa tehtäviin ja ostopalveluita käytetään kustannustehokkaasti. Diagnostisten palveluiden vastuualueella odotetaan toiminnan määrän kasvavan, uusia menetelmiä otetaan käyttöön ja se vaatii suunnitelmallista henkilöstöresurssointia ja tarvikehankintoja (esim. päivystysalueen TT-laitteen uusinta, lääkeainestenttien käytön lisääntyminen toimenpiteissä, patologian yksikön soluviljelylaboratorio- ja digipatologian käynnistyminen). Erikoislääkäripula vaikeuttaa ostopalveluiden määrän vähenemistä. Taloutta haastavat tekijät Osastonsihteeripalvelut keskittää toimia Kruunutorniin ja tilakustannukset kasvavat. Diagnostisten tutkimusten määrä kasvaa. MRI-tutkimusmäärissä on v ollut 8 % kasvu verrattuna edellisvuoteen. Tämän MRI-tutkimusmäärän nousun selittää käytännössä kokonaan kirurgian poliklinikalta pyydetyt tutkimukset (kasvu 30 %). Näiden tutkimusten syynä on raskaan syöpäkirurgian kasvaneet tarpeet ja vaatimukset, diagnostisten alaraaja-angiografioiden siirtyminen MRItutkimukseksi sekä lonkkaproteesipotilaiden tutkiminen tilanteessa, jossa etsitään mahdollista metallireaktiota. V lopussa saadaan kuvantamisen yksikössä kolmas TT-laite käyttöön, se on uusi resurssi ja vaatii myös röntgenhoitajatyöpanosta lisää. Radiologitilanne on parantunut selvästi viime vuosien aikana, mutta lisääntyvä leiketutkimusten (MRI, TT) määrä hidastavaa ostopalveluista luopumista. Patologialla on alettu pohtia, mitkä tutkimukset/värjäykset ovat riittäviä hyvään diagnostiikkaan, jotta kulurakenne pysyisi terveenä. Uusien molekyylipatologisten menetelmien käyttöönotossa kiinnitetään erityishuomiota esim. reagenssikulutukseen. Sairaalafysiologialla suurin taloudellinen haaste on lääkärityövoiman puute. Kliinisen neurofysiologian erikoisalalla ei ole lainkaan omaa lääkäriä ja koko lääkärityöpanos joudutaan ostamaan. Kliinisen fysiologian ja isotooppilääketieteen alalla puuttuu toinen erikoislääkäri. Tämä johtaa ajoin PET-TTtutkimusten lausuntopalvelujen ostamiseen. Näiden alojen erikoislääkäripula on valtakunnallinen. Apteekki osallistuu aktiivisesti lääkekulutuksen seurantaan etenkin kalliiden lääkkeiden osalta. Koko toimialueella on jo kiinnitetty huomiota yhdessä talousosaston kanssa siihen, että ostopalvelusopimukset ovat asianmukaisesti kilpailutettu ja ajantasaiset. 7.6 Tukipalvelujen toimialue Tukipalveluiden toimialueen tehtävänä on laadukkaiden, sujuvien ja kustannustehokkaiden talouden, henkilöstöratkaisujen, teknisen huollon sekä materiaalitoimen palveluiden tuottaminen ydintoiminnan tarpeisiin sekä näiden toimintojen jatkuva kehittäminen yhdessä organisaation kanssa. Tulevina vuosina toimintaympäristö muuttuu monella tavoin. Toimintaan vaikuttavat erityisesti valmisteilla oleva sote-uudistus sekä uuden sairaalan suunnittelu, johon osallistuminen näkyy kaikkien vastuualueiden tehtävissä. Vuosien keskeinen tavoite onkin tukipalvelujen kehittyminen strategisten tavoitteiden ja kehityssuuntien mukaisesti siten, että palvelut kehittyvät perustoiminnan muuttuvia tarpeita vastaavasti. Toiminnan kehittämisessä pääpaino on uuteen sairaalaan valmistautumisessa. Asiakkaat Tukipalvelujen kehittämistyötä asiakkaiden tarpeiden mukaisesti tehdään useilla osa-alueilla:
15 15 Uuden sairaalan toimintamallien ja prosessien kehittämiseen toisaalta osallistutaan yhdessä muiden tukifunktioiden kanssa, toisaalta erityisesti talouden ja HR:n alueella pyritään tukemaan uuden sairaalan toimintamalliryhmien tekemää kehittämistyötä mm. tuotettavilla tiedoilla ja analyyseillä. Uuden sairaalan rahoitusmallin toteuttaminen on käynnissä ja rahoitusriskien hallintaa tehdään sairaanhoitopiirin korkosuojauspolitiikan aktiivisella toteutuksella. Jos uuden sairaalan ICTkehitystyössä edetään hoitosuunnitelmapohjaisen ICT mallin ja ERPin suunnittelussa ja käyttöönotossa, sitä tuetaan tukipalveluiden osalta hoitokomponenttien määrittelytyön tuella, ja mm. suunnittelun, laskennan ja seurannan mallien kehittämisellä tältä pohjalta. Sote-valmistautumisessa niin ikään osallistutaan aktiivisesti valmistelutyöhön työryhmien kautta ja valmistelutyön tukemiseen mm. tuottamalla valmistelussa ja päätöksenteossa tarvittavaa relevanttia tietoa ja toimintamalleja (esim. moderni henkilöstötyön kokonaisuus, toimintamallit, työ- ja virkaehtosopimukset jne.). Potilaskohtaista kustannuslaskentaa on laajennettu tiedolla johtamisen perustaksi yhdessä perusterveydenhuollon kanssa kattamaan potilaan hoitoprosessi myös perusterveydenhuollon osalta. Vuonna 2017 edetään hammashuollon ja sosiaalitoimen tietojen täydentämisellä järjestelmään. Mahdollisten Sote-tukipalveluyhtiöiden valmistelutyö alkanee vuoden 2017 aikana Toimialuejohtajien, liikelaitoksen johdon ja vastuualuejohtajien tukea pyritään edelleen kehit-tämään strategian mukaiseen suuntaan, erityisesti muutosjohtamisen tueksi. Tavoitteena on kehittää asiakaslähtöisiä ja palvelukeskeisiä johtamisen tuen toimintamalleja. Käytännössä kehitystyötä tehdään mm. yhteistyömuotoja ja käytettävissä olevia työvälineitä (raportointijärjestelmät ja niiden käytettävyys, analyysiaineistot ym.) päivittämällä ja parantamalla. HR:n osalta digitalisointi etenee ja henkilöstötietojärjestelmät palvelevat toimintaa ja johtamista, kehittämistyötä tehdään SAP-, flexim kuin Titania-järjestelmien osalta. Keskitettyjä henkilöstötyön vastuita hoidetaan yhtenäisin ja koordinoiduin johtamisen tuen toimintamallein. Shp-tasoinen perusosaamisen arviointityö jatkuu yhteistyössä eri toimijoiden kanssa ja erityisosaamisen arviointi laajenee. Osaamisen johtamisen päivitetyt toimintamallit ovat käytössä. Kehityskeskustelukäytännöt ja digitalisointi on arviotu/toteutettu. Maakunnallista yhteistyötä soten johtamiskulttuurin kehittämisessä ja johtamisosaamisen varmistamista jatketaan. Johtamisosaamista ja uudenlaista toimintakulttuuria vahvistetaan mm. oppisopimuskoulutuksena SOTE-JETvalmennusohjelmalla sekä lähiesimiehen ammattitutkintokoulutuksella. Rekrytoinneissa otetaan käyttöön uusia, moderneja rekrytoinnin työkaluja. Palkkausjärjestelmää kehitetään tukemaan soteen valmistautumista, uuden sairaalan toimintaa, läpinäkyvyyttä, oikeudenmukaisuutta ja uudistumista. Työsuojelussa päivitetään tapaturmahallintaa. Johtamista tuetaan myös uudistetun kehittyvän työhyvinvointijohtamisen mallin mukaisesti. Tilojen kunnostaminen keskussairaalassa jatkuu. Huomattava osa tehtävistä korjauksista liittyy sisäilmaperäisiin haasteisiin. Tapauskohtainen väistötilojen järjestäminen on välttämätön mm. kosteusvauriotöitä tehtäessä, jotta rakenteisiin puuttuvia korjauksia voidaan toteuttaa. Väistötilat pyritään järjestämään kustannustehokkaasti sairaanhoitopiirin omistamista kiinteistöistä. Teknisen huollon osalta suunnitellaan uuden sairaalan tarpeisiin optimaalisesti soveltuvaa teknisen huollon palvelukokonaisuutta. Näiden uusien taloudellisesti tehokkaiden toimintamallien suunnittelu edellyttää kiinteää yhteistyötä sairaanhoitopiirin eri toimijoiden kanssa ja on huomioitava, että sairaalaan liittyvä tekniikan toiminta tulee olla niin varmistettu, että toiminta on mahdollisimman katkotonta ja joustavaa. Vanhan sairaalan jalostamisen projekti etenee ja myös muiden käytöstä poistuvien kiinteistöjen osalta suunnitellaan ja edistetään kokonaistaloudellisesti edullisimpia luopumisen tapoja. Teknisen huollon tietojärjestelmien uusintaa edistetään osana uuden sairaalan tietojärjestelmäkokonaisuutta. Keskitettyä tarvikehankintamallia laajennetaan ja kehitetään suunnitelmien mukaisesti yhdessä toimittajien kanssa. Hankinnoissa keskitytään todellisen tarjouskilpailutilanteen luomisen sekä sopimushallinnan kehittämiseen. Vuonna 2017 huomiota kiinnitetään muun ohella materiaalitoimen muille yksiköille tuottaman ohjeistuksen ja viestinnän parantamiseen sekä hankintalainsäädännön uudistusten käyttöönottoon. Sisälogistiikan yhtenäistämisellä tehostetaan resurssien käyttöä ja parannetaan asiakkaille tuotettavan palvelun laatua. Materiaalihallintaan liittyvää osastopalvelua laajennetaan ja varastotoimintaa kehitetään. Postipalveluiden muutosta jatketaan vastaamaan logistiikan tulevaisuuden toimintamallia kokonaisprosessin omistajana. Kuljetusten ohjausjärjestelmä uusitaan, jotta potilaskuljetukset voidaan hoitaa kattavammin ja tehokkaammin. Potilaskuljetusten ohjausjärjestelmän uusiminen mahdollistaa potilaskuljetusten keskittämisen. Sisäisten potilaskuljetusten keskis-
16 16 tettyyn toimintamalliin pyritään eri toimialueiden kanssa yhteistyössä. Materiaalihallinnan tietojärjestelmän uusinta käynnistetään. Henkilöstö Henkilöstösuunnittelua toteutetaan aktiivisesti sairaanhoitopiirin uusien toimintamallien mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota resurssien tarkoituksenmukaiseen kohdentamiseen toimintatapojen kehitystä vastaavasti. Hyvällä henkilöstösuunnittelulla ennakoidaan sekä henkilöstön määrää että osaamista. Toiminta Tukipalvelujen toimialueella kehitetään edellä asiakasnäkökulmassa kuvattujen osa-alueiden lisäksi myös vastuualueiden sisäisiä toimintaprosesseja kaikilla vastuualueilla, näihin liittyvät tavoitteet on kuvattu vastuualuekohtaisissa toimintasuunnitelmissa. Talous Tavoitteena on, että toiminnan menot ja tulot toteutuvat talousarvion mukaisesti. Toimialueen menoja on tähän mennessä kyetty hallitsemaan toiminta- ja palveluntuotantomalleja kehittämällä. Tätä työtä jatketaan edelleen. Talousarvion toteutumista seurataan säännöllisesti ja suunnitelmallisesti vastuualueiden ja toimialueen johtoryhmissä, jotta mahdollisesti tarvittaviin korjaaviin toimenpiteisiin voidaan viipymättä ryhtyä. Raportoinnin, valmennuksen ja viestinnän selkein keinoin viemme eteenpäin henkilöstökustannusten alentamisen kokonaisohjelmaa. Raportoinnilla ja vastuualueiden, toimialueiden ja liikelaitosten johdon kanssa kehitettävällä yhteistyöllä ohjataan organisaatiota entistä paremmin tunnistamaan toimintatapojen vaikutuksia talouteen ja sen myötä pyritään vaikuttamaan koko organisaation kustannustietoisuuteen ja talouden tavoitteiden saavuttamiseen. Koska uutta sairaalaa rakennetaan parhaillaan, tulee investoinnit nykyiseen sairaanhoitopiirin rakennuskantaan minimoida. Kaikkien toimenpiteiden tulee edesauttaa nykyisen keskussairaalan toimintojen mahdollistamista sairaanhoitopiirin omistamissa tiloissa vuoteen 2020 asti. 7.7 Keskushallinto Keskushallintoon kuuluvat keskushallinnon, koulutuksen ja tutkimuksen sekä tietohallinnon vastuualueet. Keskushallinnon vastuualue vastaa sairaanhoitopiirin luottamushenkilöhallinnosta ja sairaanhoitopiirin strategisesta johtamisesta. Sairaanhoitopiirin strategian tavoitteiden mukaisesti valmistaudutaan toimintaympäristön muutokseen Sote-uudistuksen ja Uuden sairaalan suunnittelun ja käyttöönoton myötä. Maakunta- ja sote-uudistuksen valmistelu on Keski-Suomessa käynnissä. Maakuntaan luodaan integroitu sosiaali- ja terveydenhuollon palvelutuotantomalli, sitä tukeva organisaatio sekä yhteiset tietojärjestelmät. Sote - uudistuksen myötä järjestämisvastuu siirtyy kunnilta maakunnille. Maakunnat perustetaan ja ne aloittavat lakiehdotusten mukaan toimintansa Uuden sairaalan rakentaminen käynnistyy syksyllä Sairaala otetaan käyttöön vuonna Strategisilla hankkeilla tuetaan sairaanhoitopiirin strategian tavoitteita, kansallisia tulevan lainsäädännön tavoitteita sekä vaikuttavuus- ja tuottavuustavoitteita. Vuoden 2017 ja lähivuosien hankkeita ovat maakunnallinen Sote-hanke, Campus FI-hanke, vanhan sairaala-alueen suunnittelu yhteistyössä Jyväskylän kaupungin kanssa, vaikuttavuusmittareiden kehitystyö, Uusi sairaala-hanke sekä ICThanke. Tutkimus- ja kehittämisrahaa varataan vuoden 2017 talousarvioon yhteensä 0,5 miljoonaa euroa. Merkittäviin hankkeisiin haetaan ulkopuolista rahoitusta. Toimintaa ohjaa myös maakunnallinen sosiaalisen hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen suunnitelma (-2018) sekä terveyden edistämisen toimintaohjelma (-2018). Toiminnassa painottuvat vahvasti asiakkaan osallisuuden vahvistaminen sekä kannustaminen omasta terveydestä ja hyvinvoinnista huolehtimiseen.
17 17 Koulutuksen ja tutkimuksen vastuualueen ydintehtävä on tukea potilasturvallista toimintaa ja muita shp:n strategisia tavoitteita moniammatillisen sekä monitieteisen toimintamallin avulla. Tässä henkilöstön osaamisen kehittämisessä on yhä vahvemmin mukana maakunnallisia kumppaneita Campus Futura Innovation -konseptin kautta (koulutus- ja tutkimusorganisaatiot, yritystoimijat, maakuntaliitto). Campus FI mahdollistaa sekä maakunnallisen terveyden edistämisen vahvistamisen että tähän tarvittavan hanke- ja muun (esim. säätiön) lisärahoituksen kokoamisen. Vastuualueen oma kehittyminen, kuten palvelujen monipuolinen tuotteistaminen, tukee mainittuja päämääriä. Potilaiden ja työelämässä toimivien asiantuntijoiden kanssa toteutettu osaamisen kehittäminen vahvistuu ja monipuolistuu: mm vuoropuhelua kehitetään (ICT, kokemusasiantuntijoiden käyttö). Koulutustyön laatua ja vaikuttavuutta mitataan jatkuvalla seurannalla ja tieteellisellä arvioinnilla. Asiakasverkostoihimme liittyvät entistä kiinteämmin maakunnan terveyden- ja sosiaalihuollon tuottamiseen ja kehittämiseen liittyvät toimijat (Campus FI: oppilaitokset, yliopisto, yritykset, yhdistykset). Tieteellisessä tutkimustyössä jatketaan tiivistä yhteistyötä tutkijoiden sekä ulkopuolisen kaupallisen ja muun rahoituksen (mm. Akatemia, säätiot, järjestöt ym.) myöntävien tahojen kanssa. Luomme shp:ssä edellytykset kansainvälisen tason tutkimus- ja kehittämistoimintaan vahvistamalla sekä hyödyntämällä verkostojamme innovatiivisemmin. Tämä luo olosuhteet tiedon hyödyntämiselle henkilöstön taitotason ja osaamisen varmistamisessa sekä madaltaa terveyden innovaatioiden kehittämistä ja käyttöönottamista (Campus FI -konsepti). Tutkijalähtöinen ja toimeksiantoihin perustuva, ulkopuolisella rahoituksella tuettu kliinistieteellinen tutkimus on keskeinen osa toimintaa. Mittareita ovat mm. koulutus- ja tutkimusvolyymit, palautteet, koulutusinterventioiden vaikuttavuus, tutkimusrahoituksen määrä sekä Campuksen toiminnan käynnistäminen. Tietohallinto tukee sairaanhoitopiirin ydintehtävien toteuttamista hyödyntäen tarkoituksenmukaisella tavalla tieto- ja viestintätekniikkaa. Sairaanhoitopiirin strategisiin tavoitteisiin sisältyy keskeisesti tietojärjestelmien kehittämishankkeita ja tietohallintostrategia liittyy näin kiinteästi sairaanhoitopiirin strategiaan. Tietohallinnon toimintaympäristöön vaikuttaa nykyisen toimintakentän lisäksi kaksi merkittävää tekijää: Uuden sairaalan suunnittelu ja sen osana ict-kokonaisuuden suunnittelu sekä maakunnallinen SOTE-uudistus. Kansalaisten sähköisen asioinnin ja omahoitojärjestelmien kehittäminen jatkuu. Alueellisena tavoitteena on sosiaali- ja terveydenhuollon yhteinen tietojärjestelmäarkkitehtuuri sekä yhteinen asiakasja potilastietojärjestelmä, jonka hankintaa valmistellaan yhdessä 15 sairaanhoitopiirin kanssa. Tarkoitus on korvata nykyisin käytössä olevat asiakas- ja potilastietojärjestelmät uuden sukupolven tietojärjestelmillä.
18 18 8 HOITOPALVELUJEN MYYNTITULOT JÄSENKUNNITTAIN Hoitopalvelujen myyntitulot sisältävät: Erikoissairaanhoidon palvelut, joihin kuuluvat omana toimintana tuotetut palvelut, hoito muissa sairaaloissa, ja erityisvelvoitteet (potilasvakuutus). Yhteispäivystyksen palvelut Sosiaalitoimen palvelut (palveluasuminen ja kehitysvammahoito) Ensihoitopalvelu Kalliiden hoitojen tasaus sisältyy vain vuoden toteumatietoihin. Hallituksen hyväksymän suunnitteluohjeen mukaan tasausraja on sama kuin vuonna 2016 eli euroa. Seututerveyskeskus esittää palveluistaan oman palvelusuunnitelman. Hoitopalvelujen myyntitulot yhteensä renkaittain ja kunnittain: Tilinpäätös Talousarvio Toteuma Talousarvio Muutos vuodesta euroa kk 2017 Asiakkaat yhteensä ,2 % Jäsenkunnat ,3 % Jyväskylän yhteistoiminta-alue ,8 % Hankasalmi ,9 % Jyväskylä ,5 % Muurame ,2 % Uurainen ,4 % Keski-Suomen seututerveyskeskus ,6 % Joutsa ,9 % Keuruu ,8 % Konnevesi ,4 % Laukaa ,2 % Luhanka ,1 % Multia ,5 % Petäjävesi ,1 % Toivakka ,4 % Pohjoinen Keski-Suomi ,6 % Kannonkoksi ,6 % Karstula ,4 % Kivijärvi ,3 % Kyyjärvi ,4 % Saarijärvi ,2 % Kinnula ,4 % Pihtipudas ,3 % Viitasaari ,4 % Äänekoski ,0 % Muut asiakkaat ,7 % Kalliiden hoitojen tasaus ja erityisvelvoitteet sisältyvät vain tähän yhteenvetotaulukkoon. Toteuma 12 kk -sarakkeen tiedoissa on viimeisten 12 kuukauden hoitopalvelujen laskutetut tulot.
19 Operatiivinen toimialue: Hoitopalvelujen tulot kunnittain Erikoissairaanhoidon oma toiminta ja ostopalvelut yhteensä Tilinpäätös Talousarvio Toteuma Talousarvio Muutos vuodesta euroa kk 2017 Jäsenkunnat ,0 % Jyväskylän yhteistoiminta-alue ,5 % Hankasalmi ,7 % Jyväskylä ,4 % Muurame ,0 % Uurainen ,9 % Keski-Suomen seututerveyskeskus ,3 % Joutsa ,2 % Keuruu ,1 % Konnevesi ,4 % Laukaa ,3 % Luhanka ,9 % Multia ,6 % Petäjävesi ,9 % Toivakka ,7 % Pohjoinen Keski-Suomi ,1 % Kannonkoksi ,7 % Karstula ,3 % Kivijärvi ,8 % Kyyjärvi ,7 % Saarijärvi ,6 % Kinnula ,9 % Pihtipudas ,9 % Viitasaari ,2 % Äänekoski ,8 % Muut asiakkaat ,9 %
20 Konservatiivinen toimialue: Hoitopalvelujen tulot kunnittain Erikoissairaanhoidon oma toiminta, ostopalvelut sekä sosiaalitoimen palvelut yhteensä Tilinpäätös Talousarvio Toteuma Talousarvio Muutos vuodesta euroa kk 2017 Jäsenkunnat ,3 % Jyväskylän yhteistoiminta-alue ,6 % Hankasalmi ,7 % Jyväskylä ,6 % Muurame ,1 % Uurainen ,3 % Keski-Suomen seututerveyskeskus ,8 % Joutsa ,3 % Keuruu ,5 % Konnevesi ,7 % Laukaa ,7 % Luhanka ,5 % Multia ,0 % Petäjävesi ,0 % Toivakka ,0 % Pohjoinen Keski-Suomi ,5 % Kannonkoksi ,2 % Karstula ,7 % Kivijärvi ,1 % Kyyjärvi ,4 % Saarijärvi ,3 % Kinnula ,0 % Pihtipudas ,1 % Viitasaari ,9 % Äänekoski ,3 % Muut asiakkaat ,9 %
Keski-Suomi. Keski-Suomi on yksi Suomen 19 maakunnasta
Keski-Suomi Keski-Suomi on yksi Suomen 19 maakunnasta Metsien, vesistöjen ja vuorimaiden maakunta Vuosittaisen väestönkasvun maakunta Perusteollisuuden ja uuden teknologian maakunta Liikenteen ja logistiikan
Ennuste kunnittain palvelujen laskutuksesta
Talousosasto Ennuste kunnittain palvelujen laskutuksesta Ennuste jäsenkunnittain laaditaan kuukausittain ja julkaistaan sairaanhoitopiirin www-sivuilla. Ennusteen julkaisemisen ajankohta on noin 20. päivä.
KSSHP TASKUTIETOA 2017
KSSHP TASKUTIETOA 2017 KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI Keski-Suomen sairaanhoitopiiri tuottaa jäsenkun tiensa tarvitsemia erikoissairaanhoidon palveluja, perusterveydenhuollon päivystyksen sekä eräitä sosiaalihuollon
Yhteenveto kuntien arvioiduista menoista
Yhteenveto kuntien arvioiduista menoista Hoitopalvelujen myyntitulot eli laskutus kunnilta sisältävät: Erikoissairaanhoidon palvelut, joihin kuuluvat omana toimintana tuotetut palvelut ja hoito muissa
Ennuste kunnittain palvelujen laskutuksesta
Talousosasto Ennuste kunnittain palvelujen laskutuksesta Toteumatiedot vuodelta 2017 eivät ole vielä valmiit, joulukuun laskutuksesta esitetään vielä ennustetieto joka voi kuntakohtaisesti vielä muuttua.
KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI
TIIVISTÄ TIETOA KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI Keski-Suomen sairaanhoitopiiri tuottaa jäsenkuntiensa tarvitsemia erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon päivystyksen sekä eräitä sosiaalihuollon palveluja
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous Talousarvio 2015 Investoinnit
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous Talousarvio 2015 Investoinnit 2015-2017 Sopimusohjausneuvottelu 23.9.2014 Seututerveyskeskus ja Pohjoinen Keski-Suomi Talousjohtaja Aija Suntioinen Taustaa ja ohje
:06. KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI Talousosasto
Raportti sisältää sairaanhoitopiirin laskutettujen hoitopalveluiden tuotemäärät jäsenkunnittain esitettyinä. Tiedot on esitetty sairaanhoitotoiminnan osalta summana sekä toimialueittain omilla sivuillaan.
:36. KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI Talousosasto
Raportti sisältää sairaanhoitopiirin laskutettujen hoitopalveluiden tuotemäärät jäsenkunnittain esitettyinä. Tiedot on esitetty sairaanhoitotoiminnan osalta summana sekä toimialueittain omilla sivuillaan.
:50. KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI Talousosasto
Raportti sisältää sairaanhoitopiirin laskutettujen hoitopalveluiden tuotemäärät jäsenkunnittain esitettyinä. Tiedot on esitetty sairaanhoitotoiminnan osalta summana sekä toimialueittain omilla sivuillaan.
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous Kuluva vuosi Talousarvio Sopimusohjausneuvottelut Talousjohtaja Aija Suntioinen
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous Kuluva vuosi Talousarvio 2016 Sopimusohjausneuvottelut 23.-24.9.2015 Kuluvan vuoden PALVELUJEN KÄYTTÖ, KUSTANNUKSET JA ENNUSTE Palvelujen käyttö 1-8/2015 (Kaikki asiakkaat
Keski-Suomi. Keski-Suomi on yksi Suomen 19 maakunnasta
Keski-Suomi Keski-Suomi on yksi Suomen 19 maakunnasta Metsien, vesistöjen ja vuorimaiden maakunta Vuosittaisen väestönkasvun maakunta Perusteollisuuden ja uuden teknologian maakunta Liikenteen ja logistiikan
KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI
www.ksshp.fi KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI Keski-Suomen sairaanhoitopiiri tuottaa jäsenkun tiensa tarvitsemia erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon päivystyksen sekä eräitä sosiaalihuollon palveluja
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous Talousarvio 2015 Investoinnit
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous Talousarvio 2015 Investoinnit 2015-2017 Sopimusohjausneuvottelu 24.9.2014 Jyväskylän yhteistoiminta-alue Talousjohtaja Aija Suntioinen Taustaa ja ohje suunnittelulle
Katsaus : Keski-Suomen sotetuotanto. Esittely: Keski-Suomen sairaanhoitopiiri Palvelutuotantotyöryhmä Asko Rytkönen Kehittämispäällikkö
Katsaus : Keski-Suomen sotetuotanto Esittely: Keski-Suomen sairaanhoitopiiri Palvelutuotantotyöryhmä 13.4.2016 Asko Rytkönen Kehittämispäällikkö Keski-Suomen sairaanhoitopiiri Maan viidenneksi suurin
Keski-Suomi. Keski-Suomi on yksi Suomen 19 maakunnasta
Keski-Suomi Keski-Suomi on yksi Suomen 19 maakunnasta Metsien, vesistöjen ja vuorimaiden maakunta Vuosittaisen väestönkasvun maakunta Perusteollisuuden ja uuden teknologian maakunta Liikenteen ja logistiikan
Toiminta ja talous
Toiminta ja talous 1.1. 31.8.2012 PALVELUSUUNNITELMA *********** TOIMINTASUUNNITELMAT 2016 2018 4.9.2015 II Osavuosikatsaus Shp:n johtoryhmä 17.9.2012 2 TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA SISÄLLYSLUETTELO
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous 2019-2021 Sopimusohjausneuvottelut 18.-19.9.2018 Seututerveyskeskus 19.9.2018 Talousjohtaja Aija Suntioinen, Ksshp Keskeistä Palvelutuotannon näkymä 2018, 2019 Talouden
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous 2018-2020 Sopimusohjausneuvottelut 19.9.2017 Pohjoinen Keski-Suomi 20.9.2017 Jyväskylän yhteistoiminta-alue ja Muurame 20.9.2017 Keski-Suomen Seututerveyskeskus Talousjohtaja
Toiminta ja talous TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE JA TALOUSARVIO 2017
Toiminta ja talous 1.1. 31.8.2012 TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE 2017 2019 JA TALOUSARVIO 2017 Valtuusto 9.12.2016 II Osavuosikatsaus Shp:n johtoryhmä 17.9.2012 2 TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA
PALVELUSUUNNITELMA *********** TOIMINTASUUNNITELMAT
PALVELUSUUNNITELMA *********** TOIMINTASUUNNITELMAT 2018 2020 1.9.2017 2 TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA SISÄLLYSLUETTELO 1 SUUNNITELMAN LÄHTÖKOHDAT... 3 2 TOIMINNAN MUUTOKSET... 3 3 TOIMINNAN TAVOITTEET...
TOIMINTA- JA LAADUNHALLINTASUUNNITELMA
TULOSALUE: Erikoissairaanhoito- ja peruspalvelukuntayhtymä (kuntayhtymä) TULOS-/VASTUUYKSIKKÖ: koko kuntayhtymä VASTUUHENKILÖ: toimitusjohtaja TOIMINTA-AJATUS: Hyvinvointia joustavasti ja ammattitaitoisesti.
Toiminta- ja taloussuunnitelman lähtökohdat, perusteet ja kehys. Sopimusohjauksen kehysseminaari Talousjohtaja Aija Suntioinen
Toiminta- ja taloussuunnitelman lähtökohdat, perusteet ja kehys Sopimusohjauksen kehysseminaari 25.4.2017 KATSAUS TOIMINNAN JA TALOUDEN KEHITYKSEEN Toiminnan kehitys Volyymin kasvu jatkunut pidemmän aikaa
Toiminta- ja taloussuunnitelma sekä talousarvio 2016 Sairaanhoitopiirin johtaja Jari Jokela Yhtymävaltuuston seminaari Rovaniemi 24.6.
Toiminta- ja taloussuunnitelma 2016 2018 sekä talousarvio 2016 Sairaanhoitopiirin johtaja Jari Jokela Yhtymävaltuuston seminaari Rovaniemi 24.6.2015 Strategia Strategia (kreik. στρατός sotaväki ) tarkoittaa
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous 2016 & Sopimusohjausneuvottelu Pohjoinen Keski-Suomi Talousjohtaja Aija Suntioinen, Ksshp
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous 2016 & 2017 Sopimusohjausneuvottelu 20.9.2016 Pohjoinen Keski-Suomi Talousjohtaja Aija Suntioinen, Ksshp Näkökulmia Mitä tapahtuu palvelutuotannossa? Entä taloudessa?
Toiminta- ja taloussuunnitelman lähtökohdat, perusteet ja kehys. Sopimusohjauksen kehysseminaari Talousjohtaja Aija Suntioinen
Toiminta- ja taloussuunnitelman lähtökohdat, perusteet ja kehys Sopimusohjauksen kehysseminaari 29.4.2015 Näkökulmat Katsaus talouden kehitykseen viime vuosina Toiminnan ja talouden kehys ja kehykseen
OPERATIIVINEN TOIMIALUE
KIRURGIA Operatiivinen osasto 22-08.01.2017 Sulku 03.07-13.08.2017 Operatiivinen osasto 21 Operatiivinen osasto 15 Kirurgian poliklinikka Preoperatiivinen yksikkö NAISTENTAUDIT JA SYNNYTYKSET Naistentautien
TOIMINTA- JA LAADUNHALLINTASUUNNITELMA 2014-2016
TULOSALUE: Erikoissairaanhoito- ja peruspalvelukuntayhtymä (kuntayhtymä) TULOS-/VASTUUYKSIKKÖ: koko kuntayhtymä VASTUUHENKILÖ: toimitusjohtaja TOIMINTA-AJATUS: Hyvinvointia joustavasti ja ammattitaitoisesti.
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous 2016 & 2017
Sairaanhoitopiirin toiminta ja talous 2016 & 2017 Sopimusohjausneuvottelut 21.9.2016 Jyväskylän yhteistoiminta-alue Talousjohtaja Aija Suntioinen, Ksshp Näkökulmia Mitä tapahtuu palvelutuotannossa? Entä
Sopimusohjauksen kehysseminaari Jyte
Sopimusohjauksen kehysseminaari Jyte 25.4.2017 Budjetoinnin taustatiedot Kustannuslaskennan ja hinnoittelun taustat Päivystysvelvollisuus puhututtaa Kotisairaala Ajankohtaista 05.05.2017 2 Palvelujen laskutus
ALUEELLISESTI YHTENÄINEN TIETOJÄRJESTELMÄARKKITEHTUURI PALVELUIDEN JA RAKENTEIDEN KEHITTÄMISEN TUKENA
ALUEELLISESTI YHTENÄINEN TIETOJÄRJESTELMÄARKKITEHTUURI PALVELUIDEN JA RAKENTEIDEN KEHITTÄMISEN TUKENA Tietohallintojohtaja Martti Pysäys Keski-Suomen sairaanhoitopiiri Tapas-seminaari 19.4.2011 KESKI-SUOMEN
OPERATIIVINEN TOIMIALUE Toimipisteet Kevät 2014 Kesä 2014 Syksy ja joulu 2014
OPERATIIVINEN TOIMIALUE KIRURGIA Osasto 22 Osasto 20 Osasto 21 Sulku 30.06-03.08.14 (korvaava osasto entinen os 26) Osasto 15 Kirurgian poliklinikka Preoperatiivinen yksikkö NAISTENTAUDIT JA SYNNYTYKSET
Terveydenhuollon järjestämissuunnitelma Jukka Mattila
Terveydenhuollon järjestämissuunnitelma 10.2.2011 Jukka Mattila Terveydenhuollon järjestämissuunnitelma Terveydenhuoltolain 34 Samaan sairaanhoitopiiriin kuuluvien kuntien on laadittava terveydenhuollon
Keski-Suomen keskussairaalan yhteispäivystys
Keski-Suomen keskussairaalan yhteispäivystys Sairaalapäivät 2010 23.-24.11.2010, Finlandia-talo, Helsinki toimialueen johtaja Jorma Teittinen Päivystyksen toimialue Keski-Suomen sairaanhoitopiiri KESKI-SUOMEN
JÄMSÄN KAUPUNKI. TALOUSARVION MUUTOS kaupunginjohtaja Ilkka Salminen. Jämsä elämäsi tarina
JÄMSÄN KAUPUNKI TALOUSARVION MUUTOS 19.4.2017 kaupunginjohtaja Ilkka Salminen Jämsä elämäsi tarina 1 Tilaisuuden ohjelma Avaus Yleiskatsaus kaupunginjohtaja Ilkka Salminen kaupunginjohtaja talousjohtaja
12.1.2015. 1. Palvelu on helposti saatavaa, asiakaslähtöistä ja turvallista
1 (4) HOITO- JA HOIVATYÖN TOIMINTAOHJELMA 2015-2016 Väestön ikääntyminen, palvelu- ja kuntarakenteen muutos, palveluiden uudistamistarve, väestön tarpeisiin vastaavuus, kilpailu osaavasta työvoimasta ja
TOIMINTA- JA LAADUNHALLINTASUUNNITELMA TULOSALUE: KESKI-POHJANMAAN ERIKOISSAIRAANHOITO- JA PERUSPALVELUKUNTAYHTYMÄ
TULOSALUE: KESKI-POHJANMAAN ERIKOISSAIRAANHOITO- JA PERUSPALVELUKUNTAYHTYMÄ VASTUUHENKILÖ: Toimitusjohtaja TOIMINTA-AJATUS: Hyvinvointia joustavasti ja ammattitaitoisesti. ASIAKAS- JA POTILASNÄKÖKULMA
Päivystyspalvelujen ja sairaalaverkon uudistus
1 Päivystyspalvelujen ja sairaalaverkon uudistus Sairaaloiden työnjakoa, sosiaalipäivystystä ja yhteispäivystyspalveluja uudistetaan osana sote-uudistusta. Ihmisille tarjotaan jatkossakin palveluita monin
Keskustelua Keski-Suomen sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamisen strategisista periaatteista Esityslistan kohta 5
Keskustelua Keski-Suomen sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistamisen strategisista periaatteista Esityslistan kohta 5 Kokous 8.4.2015 Työryhmä Raija Kolehmainen, Matti Mäkinen, Reijo Räsänen, Marja Heikkilä
Terveydenhuoltolain 35 Perusterveydenhuollon yksikkö
Terveydenhuoltolain 35 Perusterveydenhuollon yksikkö Sairaanhoitopiirin kuntayhtymässä on oltava perusterveydenhuollon yksikkö, jossa on moniammatillinen terveysalan asiantuntemus ja joka tukee alueen
Toiminta- ja taloussuunnitelma 2016-2018. Talousarvio 2016
Toiminta- ja taloussuunnitelma 2016-2018 Talousarvio 2016 Yhtymävaltuusto 24.-25.11.2015 JOHTAJAYLILÄÄKÄRI JUKKA MATTILA LAPIN SAIRAANHOITOPIIRI Painopistealueet vuonna 2016 1.Palvelujen ja päivystysvalmiuden
LAPIN SAIRAANHOITOPIIRIN PERUSTERVEYDENHUOLLON YKSIKKÖ HYVINVOINTIA EDISTÄMÄSSÄ
LAPIN SAIRAANHOITOPIIRIN PERUSTERVEYDENHUOLLON YKSIKKÖ HYVINVOINTIA EDISTÄMÄSSÄ HYVINVOINTIJOHTAMISELLA ONNISTUMISEN POLUILLE JA HYVÄÄN ARKEEN LAPISSA KOULUTUS 2.4.2014 Sinikka Suorsa Vs.suunnittelija
TOIMINTA- JA LAADUNHALLINTASUUNNITELMA
TULOSALUE: KESKI-POHJANMAAN ERIKOISSAIRAANHOITO- JA PERUSPALVELUKUNTAYHTYMÄ VASTUUHENKILÖ: Toimitusjohtaja TOIMINTA-AJATUS: Hyvinvointia joustavasti ja ammattitaitoisesti. ASIAKAS- JA POTILASNÄKÖKULMA
ALUETILASTO 2007 KUNNITTAISIA TIETOJA KESKI-SUOMEN ERIKOISSAIRAANHOIDOSTA JA PERUSTERVEYDENHUOLLOSTA VUOSINA
Keski-Suomen sairaanhoitopiiri Sairaanhoitopiirin toimisto 2008 www.ksshp.fi ALUETILASTO 2007 KUNNITTAISIA TIETOJA KESKI-SUOMEN ERIKOISSAIRAANHOIDOSTA JA PERUSTERVEYDENHUOLLOSTA VUOSINA 2002-2007 Tietosisällöstä
ALUETILASTO 2011 KUNNITTAISIA TIETOJA KESKI-SUOMEN ERIKOISSAIRAANHOIDOSTA JA PERUSTERVEYDENHUOLLOSTA VUOSINA SEKÄ VÄESTÖRAKENTEESTA
www.ksshp.fi ALUETILASTO 2011 KUNNITTAISIA TIETOJA KESKI-SUOMEN ERIKOISSAIRAANHOIDOSTA JA PERUSTERVEYDENHUOLLOSTA VUOSINA 2006-2011 SEKÄ VÄESTÖRAKENTEESTA Nettokustannukset Väestörakenne vuonna 2011 Väestöennusteet
Katsaus SOTE-valmisteluun. Silja Ässämäki Kehittämisjohtaja, KS SOTE 2020-hankkeen vastuuhenkilö 15.4.2015
Katsaus SOTE-valmisteluun Silja Ässämäki Kehittämisjohtaja, KS SOTE 2020-hankkeen vastuuhenkilö 15.4.2015 Keski-Suomen sosiaali- ja terveysalueen kuntayhtymän valmistelu kuntien yhteistyönä Kuntien päätöksenteko
Huhtikuu 4/2017. Osavuosikatsaus I. Hoidon tarpeen arviointia odottavat. Hoitopäivät. Psykiatrian päiväsairaanhoito ja kuntoutuskodit
Huhtikuu 4/2017 Osavuosikatsaus I Kysyntä Hoidossa olleet potilaat Avohoitokäynnit Hoitojaksot Hoitopäivät Hoidon tarpeen arviointia odottavat Hoitoa odottavat Maksut ja laskutukset Kehitysvammahuolto
Sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämissuunnitelman arviointi
Sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämissuunnitelman arviointi 2017-2018 Sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämissuunnitelman arviointi Lapin sairaanhoitopiirissä Arviointiin ovat osallistuneet sosiaali-
Elokuu 8/2017 Osavuosikatsaus II
Elokuu 8/2017 Osavuosikatsaus II Kysyntä Hoidossa olleet potilaat Avohoitokäynnit Hoitojaksot Hoitopäivät Hoidon tarpeen arviointia odottavat Hoitoa odottavat Maksut ja laskutukset Kehitysvammahuolto Psykiatrian
Yhteistyö terveydenhuollon päivystyksen kanssa
Yhteistyö terveydenhuollon päivystyksen kanssa Sosiaalipäivystys osana uudistuvaa sosiaali- ja terveydenhuoltoa Valtion virastotalo, Turku 26.4.2017 Lääkintöneuvos, STM 1 9.5.2017 Päivystyksen ja erikoissairaanhoidon
Alueellinen osaamisen kehittämisen suunnitelma (Päivitys )
1 Alueellinen osaamisen kehittämisen suunnitelma 2017-2020 (Päivitys 2019-2020) Lapin sairaanhoitopiiri ja alueen jäsenkunnat 13.5.2019 2 Sisällys 1. Johdanto... 3 2. Alueellinen osaamisen kehittäminen
KSSHP:n toiminnallinen tilannekuva ja suunnitteilla olevat merkittävät muutokset. Vesa Kataja Johtajaylilääkäri, KSSHP
KSSHP:n toiminnallinen tilannekuva ja suunnitteilla olevat merkittävät muutokset Vesa Kataja Johtajaylilääkäri, KSSHP Sopimusohjauksen kehysseminaari 29.4.2015 Lastenpsykiatria Vuodeosastohoito siirtynyt
Sosiaali- ja terveysministeriö. Potilas- ja asiakasturvallisuusstrategia Tiivistelmä taustasta sekä tavoitetilasta vuoteen 2021 mennessä
Sosiaali- ja terveysministeriö Potilas- ja asiakasturvallisuusstrategia 2017-2021 Tiivistelmä taustasta sekä tavoitetilasta vuoteen 2021 mennessä Ensimmäinen kansallinen potilasturvallisuussuunnitelma
HOITOTYÖN STRATEGIA 2015-2019. Työryhmä
ETELÄ-SAVON SAIRAANHOITOPIIRI HOITOTYÖN STRATEGIA 2015-2019 Työryhmä Eeva Häkkinen, Mikkelin seudun sosiaali- ja terveystoimi, Kangasniemen pty Senja Kuiri, Etelä-Savon sairaanhoitopiiri Aino Mäkitalo,
PRO SOS uudenlaista sosiaalityötä yhdessä rakentamassa
PRO SOS uudenlaista sosiaalityötä yhdessä rakentamassa PRO SOS hanke valtakunnallisesti Hankekokonaisuutta hallinnoi ja johtaa Seinäjoen ammattikorkeakoulu Oy ja sosiaalialan osaamiskeskus SONet BOTNIA
Sote-uudistus ja Keski-Suomen kuntien talous
Sote-uudistus ja Keski-Suomen kuntien talous 27.1.2015 Ari Hirvensalo Talousjohtaja 27.1.2015 2 27.1.2015 3 27.1.2015 7 Reunaehtoja: Sote-laki hyväksytään maaliskuussa SHP:n toiminta lakkaa 31.12.2016
KYS organisaatio uudistui Miten tämä vaikuttaa potilaaseen? Kirsi Leivonen palvelualueylihoitaja Kliiniset hoitopalvelut
KYS organisaatio uudistui Miten tämä vaikuttaa potilaaseen? Kirsi Leivonen palvelualueylihoitaja Kliiniset hoitopalvelut Miksi sairaalan pitää uudistua? toimintaympäristö muuttuu nopeasti väestö ikääntyy
JÄMSÄN KAUPUNKI. TALOUSARVION MUUTOS talousjohtaja Ari Luostarinen. Jämsä elämäsi tarina
JÄMSÄN KAUPUNKI TALOUSARVION MUUTOS 9.4.2017 talousjohtaja Ari Luostarinen Jämsä elämäsi tarina 1 TULOSLASKELMAN TUNNUSLUVUT Tavoitetaso Tuloslaskelman tunnusluvut 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016
Erikoissairaanhoidon talouden näkymiä
Erikoissairaanhoidon talouden näkymiä Eduskunnan kunta- ja terveysjaosto Johtaja Juha Kinnunen Keski-Suomen sairaanhoitopiiri 20.10.2016 Tarkastelukulma Ensisijaisesti erikoissairaanhoito ja siihen liittyvä
KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI
www.ksshp.fi KESKI-SUOMEN SAIRAANHOITOPIIRI Keski-Suomen sairaanhoitopiiri tuottaa jäsenkuntiensa tarvitsemia erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon päivystyksen ja eräitä sosiaalihuollon palveluja
Toiminta ja talous
Toiminta ja talous 1.1. 31.8.2012 Toiminta ja talous 1.1.-31.8.2016 Hoitoprosessi/ Tuotantoprosessi Työpanos Tarvikkeet Laitteet... Hoidetut potilaat Muut palvelut Kulut Myyntituotot Pääomasijoitukset
OSAVUOSIKATSAUS
Raahen seudun hyvinvointikuntayhtymä OSAVUOSIKATSAUS 1.1.- 30.4.2017 Omistajaohjausryhmä/Kuntajohto Yhtymähallitus Pyhäjoen kunnanhallitus Raahen kaupunginhallitus Siikajoen kunnanhallitus 1 Osavuosikatsaus
Päivystys ja ensihoito Keski- Suomessa nyt ja tulevaisuudessa
Päivystys ja ensihoito Keski- Suomessa nyt ja tulevaisuudessa Johanna Tuukkanen ylilääkäri, toimialueen johtaja Keski-Suomen sairaanhoitopiiri, päivystys Kaikki tiet johtavat päivystykseen.. Päivystys
Toiminta- ja taloussuunnitelma Talousarvio 2019
Toiminta- ja taloussuunnitelma 2019-2021 Talousarvio 2019 Yhtymävaltuusto 28.-29.11.2018 JOHTAJAYLILÄÄKÄRI JUKKA MATTILA LAPIN SAIRAANHOITOPIIRI TOIMINTA-AJATUS Sairaanhoitopiirin toiminnan tarkoituksena
ALUETILASTO 2010 KUNNITTAISIA TIETOJA KESKI-SUOMEN ERIKOISSAIRAANHOIDOSTA JA PERUSTERVEYDENHUOLLOSTA VUOSINA SEKÄ SAIRASTAVUUDESTA 2010
www.ksshp.fi ALUETILASTO 2010 KUNNITTAISIA TIETOJA KESKI-SUOMEN ERIKOISSAIRAANHOIDOSTA JA PERUSTERVEYDENHUOLLOSTA VUOSINA 2005-2010 SEKÄ SAIRASTAVUUDESTA 2010 Nettokustannukset sivut 9-53 Kansantauti-
Sopimusohjauksen aluetilaisuudet 2018 Sairaala Novan tilanne
Sopimusohjauksen aluetilaisuudet 2018 Sairaala Novan tilanne, Sairaanhoitopiirin johtaja KSSHP Ajankohtaista KSSHP:ssä Uuden organisaatiomallin ja johtamisjärjestelmän sisäänajo 1.9. alkaen Palvelujohtajat
Kokemuksia potilaan oikeudesta valita hoitopaikka ja miten potilastiedot välittyvät uuden ja vanhan hoitopaikan välillä
18.5.2014 Kokemuksia potilaan oikeudesta valita hoitopaikka ja miten potilastiedot välittyvät uuden ja vanhan hoitopaikan välillä Jyväskylässä 20.5. 2014 vastuualuejohtaja Ari Kukka, Jyväskylän yhteistoiminta-alueen
Rahoituksen seuranta - ohje. Ulkopuolisen rahoituksen tutkimukset
Rahoituksen seuranta - ohje Ulkopuolisen rahoituksen tutkimukset 1.12.2016 1 Sisällys 1. Katelaskelma... 1 2. Rahoituksen toteumalaskelma... 3 3. Tutkimusten muu talouden raportointi... 4 2 1. Katelaskelma
Pelastuslaitoksen palvelutasopäätöksen väliarviointi PelJk
Pelastuslaitoksen palvelutasopäätöksen väliarviointi 2016 PelJk 18.8.2016 Palvelutasopäätös 2014-2018 Pelastustoimen palvelutasopäätös on pelastuslain 28 :n mukainen päätös alueen palvelutasosta ja suunnitelma
Varsinais-Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämissuunnitelman päivityksen hyväksyminen vuosille
Raision kaupunki Pöytäkirja 1 (1) Asianro 956/00.04.01/2016 212 Varsinais-Suomen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämissuunnitelman päivityksen hyväksyminen vuosille 2017-2018 Johtava ylilääkäri Arto
OSAVUOSIKATSAUS Sivu 5 tammi-elokuu 2018
Yhtymähallitus 30.10. 156 LIITE 1 OSAVUOSIKATSAUS Sivu 5 tammi-elokuu Talousjohtajan katsaus Toimintaluvut Sairaanhoidossa saapuneiden lähetteiden määrät sekä käyntimäärät ovat lisääntyneet edelliseen
MENOT JA RAHOITUS Yhteensä %-osuus. Henkilöstömenot, joista Projektiin palkattava henkilöstö Työpanoksen siirto
942 538 965 729 1 908 267 63,3 % 716 038 784 229 1 500 267 49,8 % 226 500 181 500 408 000 13,5 % 492 298 468 783 961 081 31,9 % 253 750 188 750 442 500 14,7 % 7 000 5 000 12 000 0,4 % 24 278 20 763 45
Elokuu. Osavuosikatsaus II. Hoidon tarpeen arviointia odottavat. Hoitopäivät. Psykiatrian päiväsairaanhoito ja kuntoutuskodit
Elokuu Osavuosikatsaus II Kysyntä Hoidossa olleet potilaat Avohoitokäynnit Hoitojaksot Hoitopäivät Hoidon tarpeen arviointia odottavat Hoitoa odottavat Maksut ja laskutukset Kehitysvammahuolto Psykiatrian
PALVELUSUUNNITELMA 2019
PALVELUSUUNNITELMA 2019 29.8.2018 2 PALVELUSUUNNITELMA 2019 SISÄLLYSLUETTELO 1 SAIRAANHOITOPIIRIN STRATEGIA... 3 2 SUUNNITELMAN LÄHTÖKOHDAT... 4 3 PALVELUTUOTANNON MÄÄRÄ... 5 3.1 HOITOPALVELUT... 5 3.2
Tilinpäätös Valtuustoseminaari Talousjohtaja Elisa Kusmin
Valtuustoseminaari 13. 14.6.2018 Talousjohtaja Elisa Kusmin MÄÄRÄTAVOITTEET Avohoito Tilinpäätös 2017 TA 2017 TA muutos Muutettu TA 2017 TP 2017 Ero Toteuma% kuntalask.käynnit, omat * 223 815-6 526 217
Medisiinisen hoidon tulosalue. 10.4. 2013 Valtuustoseminaari
Medisiinisen hoidon tulosalue 10.4. 2013 Valtuustoseminaari Medisiinisen hoidon tulosalue Toiminta-ajatus Tulosalue vastaa fysiatrian, ihotautien, keuhkosairauksien, kuntoutuksen, kliinisen neuro-fysiologian,
Terveydenhuoltolain muutokset
Terveydenhuoltolain muutokset Sote- ja aluehallintouudistus sekä varautuminen STM:n valmiusseminaari Haikon kartano Haikkoontie 114, Porvoo 26. - 27.5.2016 Timo Keistinen lääkintöneuvos STM 30.5.2016 Hallitusohjelman
Sopimusohjauksen aluetilaisuus Jyväskylä
Liite 8 Sopimusohjauksen aluetilaisuus 24.09.2014 Jyväskylä Päivystystoiminnan järjestäminen KSSHP:ssa TAUSTAA (1) Asetus perustuu Terveydenhuoltolakiin (2010) sekä hallituksen rakennepoliittiseen ohjelmaan
Huhtikuu. Osavuosikatsaus I. Hoidon tarpeen arviointia odottavat. Hoitopäivät. Psykiatrian päiväsairaanhoito ja kuntoutuskodit
Huhtikuu Osavuosikatsaus I Kysyntä Hoidossa olleet potilaat Avohoitokäynnit Hoitojaksot Hoitopäivät Hoidon tarpeen arviointia odottavat Hoitoa odottavat Maksut ja laskutukset Kehitysvammahuolto Psykiatrian
Asiakas- ja potilastietojärjestelmästä - APTJ. Infotilaisuus Keski-Suomen kuntapäättäjät
Asiakas- ja potilastietojärjestelmästä - APTJ Infotilaisuus Keski-Suomen kuntapäättäjät 11.12.2018 SOS ESH PTH Mikä APTJ? APTJ = Asiakas- ja PotilasTietoJärjestelmä Tavoitteena täyttää SOS, PTH ja ESH-
Päivystysuudistus perustason näkökulmasta - terveydenhuolto
Päivystysuudistus perustason näkökulmasta - terveydenhuolto Sosiaali- ja terveysjohtajien neuvottelupäivät Kuntatalo Toinen linja 14 Helsinki 14.2.2017 Lääkintöneuvos Timo Keistinen 14.2.2017 1 Kansanterveystyö
PRO SOS uudenlaista sosiaalityötä yhdessä rakentamassa. Avausseminaari
PRO SOS uudenlaista sosiaalityötä yhdessä rakentamassa Avausseminaari 22.2.2017 9-16 PRO SOS hanke valtakunnallisesti Hankekokonaisuutta hallinnoi ja johtaa Seinäjoen ammattikorkeakoulu Oy ja sosiaalialan
Keski-Suomi Yhteistyöalueen valmistelussa. - työpaperi yhteistyöalueen valmisteluun.
Keski-Suomi Yhteistyöalueen valmistelussa - työpaperi yhteistyöalueen valmisteluun http://www.ks2019.fi/ Yhteistyöalue Yhteistyöalueeseen kuuluvien maakuntien välinen yhteistyösopimus, (16 ) Yhteistyösopimuksen
TOIMINTA- JA LAADUNHALLINTASUUNNITELMA
TOIMIALUE: Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soite VASTUUHENKILÖ: toimitusjohtaja Ilkka Luoma yhdessä johtoryhmän kanssa TOIMINTA-AJATUS: Sosiaali- ja terveydenhuollon syvään toiminnalliseen
Päivystystoiminta Keski- Suomessa nyt ja tulevaisuudessa. Johanna Tuukkanen ylilääkäri, toimialueen johtaja KSKS Päivystys
Päivystystoiminta Keski- Suomessa nyt ja tulevaisuudessa Johanna Tuukkanen ylilääkäri, toimialueen johtaja KSKS Päivystys Kaikki tiet johtavat päivystykseen.. Päivystys osana kokonaisuutta Lääketieteen
Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta. Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä Yhtymäjohtaja Juha Heino
Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä Yhtymäjohtaja Juha Heino 2.5.2018 Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymä Aloitti toimintansa 1.1.2014 (Edeltävästi 1.1.2001
Keski-Suomen tulevaisuusfoorumi
Keski-Suomen tulevaisuusfoorumi Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Vastaa alueen sosiaali- ja terveydenhuollon kokonaisuudesta. Väestö 132.000 Budjetti 410 M Työntekijöitä 4200 Helsinki tai Pietari
Kokouspäivämäärä Talousjohtaja Tero Mäkiranta
Sivu 1 SATSHP/407/02.02.02/2018 59 TOIMINNAN JA TALOUDEN KATSAUS 1-3 KK/2018 Talousjohtaja Tero Mäkiranta 18.4.2018 Talousjohtajan katsaus sairaanhoitopiirin tammi-maaliskuun 2018 toimintaan ja talouteen:
PRO SOS uudenlaista sosiaalityötä yhdessä rakentamassa
PRO SOS uudenlaista sosiaalityötä yhdessä rakentamassa PRO SOS hanke valtakunnallisesti Hankekokonaisuutta hallinnoi ja johtaa Seinäjoen ammattikorkeakoulu Oy ja sosiaalialan osaamiskeskus SONet BOTNIA
Keski-Suomen koulutuksen ja osaamisen kehittämisen verkoston toimintasuunnitelma vuodelle 2017 Verkoston nimi: Osaava Metso
Keski-Suomen koulutuksen ja osaamisen kehittämisen verkoston toimintasuunnitelma vuodelle 2017 Verkoston nimi: Osaava Metso Verkosto: Hankasalmi Joutsa Jyväskylä Jämsä Kannonkoski Karstula Keuruu Kinnula
Keski-Suomen väestön hyvinvoinnin ja terveyden nykytila
Keski-Suomen väestön hyvinvoinnin ja terveyden nykytila Liiteosa II Keski-Suomen Sote - aineistoa, syksy 2017 Markku Harvisalo, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri KESKI-SUOMEN SOTE AINEISTOA, SYKSY 2017 15.9.2017
PRO SOS uudenlaista sosiaalityötä yhdessä rakentamassa
PRO SOS uudenlaista sosiaalityötä yhdessä rakentamassa PRO SOS hanke valtakunnallisesti Hankekokonaisuutta hallinnoi ja johtaa Seinäjoen ammattikorkeakoulu Oy ja sosiaalialan osaamiskeskus SONet BOTNIA
Talousarvio Toimitusjohtaja Eetu Salunen
Talousarvio 2019 Toimitusjohtaja Eetu Salunen 14.11.2018 Palveluiden saatavuus on turvattava myös 2019 Palvelurakenne uudistuu Etulinja: Sujuvampi neuvonta ja yhteydensaanti Palvelut uudistuvat alkuvuonna.
KUNTAYHTYMÄN STRATEGIA Jonot pois Enemmän ihmisille
KUNTAYHTYMÄN STRATEGIA 2017-2019 Jonot pois Enemmän ihmisille Kuntayhtymähallitus 29.11.2016 Kuntayhtymävaltuusto 16.12.2016 2 (5) Sisällysluettelo 1. LUKIJALLE... 3 2. SOSTERIN STRATEGIA... 4 2.1 MISSIO...
Ajatuksia sopimusohjauksen kehittämiseksi Keski- Suomessa. Asko Rytkönen kehittämispäällikkö Ksshp Kuntien kuulemistilaisuus
Ajatuksia sopimusohjauksen kehittämiseksi Keski- Suomessa Asko Rytkönen kehittämispäällikkö Ksshp Kuntien kuulemistilaisuus 10.01.2014 Sopimusohjauksen käsite Suomessa Sopimusohjauksen toteuttamisesta
Sairaanhoitopiirin toiminta- ja taloussuunnitelman lähtökohdat, perusteet ja kehys vuonna Kehysseminaari Talousjohtaja Aija Suntioinen
Sairaanhoitopiirin toiminta- ja taloussuunnitelman lähtökohdat, perusteet ja kehys vuonna 2019 Kehysseminaari 2.5.2018 Talousjohtaja Aija Suntioinen Tiedosta arviointiin, Asiantuntija-arvio, kevät 2018
OPTS 2015 3.6.2015 TERVEYSPALVELUT
TERVEYSPALVELUT OPTS 215 3.6.215 Kustannukset ja tuottavuustavoitteet Mittari Toteuma 213 Tavoite 214 Toteuma 214 Tavoitetaso 215 1. Taloustavoitteet Menot - 136 633 993 Tulot - 2 87 6 Netto - 115 826
Vuoden 2015 toiminnan ja talouden suunnittelu sairaanhoitopiireissä
Vuoden 2015 toiminnan ja talouden suunnittelu sairaanhoitopiireissä KYS-Erva johtoryhmien tapaaminen, Jkl Talousjohtajat Kari Janhonen, Psshp Aija Suntioinen, Ksshp Ismo Rouvinen, Pkssk Vesa Vestala, Esshp
Hoitaminen. Yhdessä kohti terveyttä ja hyvinvointia. Potilas. Potilas. Liite 1, LTK 6/2010. Palvelut - valikoima - vaikuttavuus ja laatu
Yhdessä kohti terveyttä ja hyvinvointia Liite 1, LTK 6/2010 Potilas Vetovoimaisuus - julkinen kuva -ympäristö Palvelut - valikoima - vaikuttavuus ja laatu Hoitaminen Asiointi ja viestintä - sähköinen asiointi
Sairaanhoitopiirin johtajan katsaus Joulukuu Rauno Ihalainen Sairaanhoitopiirin johtaja
Sairaanhoitopiirin johtajan katsaus Joulukuu 218 Rauno Ihalainen Sairaanhoitopiirin johtaja 1. 2. 2 Katsauksen sisältö 1. TOIMINNALLISET JA TALOUDELLISET TAVOITTEET Sitovien tavoitteiden toteutuminen Hoitoon