ADSL. ADSL
|
|
- Jarno Kinnunen
- 6 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Page 1 of 5 ADSL Kirjutas Isahiir Wednesday, 16 November 2005 ADSL Sissejuhatus Paljud meist arvavad, et tavalised telefonikaablid hakkavad olema juba natuke ajast ja arust: kõikidel on GSMtelefonid ja Internet on liiga aeglane telefoniliini kaudu kasutades. Kas telefoniliinid on juba ajalugu? Vastus vale! Maailmas on ca 640 miljonit vaskkaabelühendust ja hetkel kasutatakse neid peamiselt telefonisideks ja natuke ka andmesideks modemite abil, muundades digitaalse info heliks. See on raske, sest helile ette nähtud sagedusriba on nii väikene, et suuremad andmeedastuskiirused ei ole isegi teoreetiliselt võimalikud. Piirangud seab heliks teisendamine, aga mitte vaskkaabel ise. Tulevikus sellistele vaskabonentühendustele puhutakse uus elu sisse. Info muundamist heliks ja tänapäevaseid aeglaseid modemeid võime siis näha ainult painajalikus unes. Uue sugupõlve digitaalsed infoedastusmeetodid ja seadmed, mille hulka kuulubki ADSL, muudavad vana kulunud telefoniliini uueks ja võimsaks informatsiooni kiirteeks! Tavalised vaskpaarid, mis saavad alguse jaotusvõrgu teenindussõlmedest ja lõpevad reeglina kliendi ruumides, on üheks enimlevinud füüsiliseks kandjaks fikseeritud võrkudes. Väljaehitatud võrgupiirkondades on sellise vaskpaari valmidus praktiliselt igas kodus ja kontoris. Kuna reeglina on nimetatud liinid aga juba hõivatud tavatelefoniteenuste kasutamiseks ning topeltvõrgu tekitamiseks tehtavad investeeringud on suured, on otstarbekam kasutada võimalikult täielikult olemasolevate liinide vaba ressurssi selles spektriosas, mida ei kasuta telefon. Tõepoolest selgub, et tavalise kõneside jaoks kasutatav riba moodustab vaid väikese osa ühe vaskpaari kogu võimalikust sagedusspektrist. Ometi on ju võimalik ühendada arvutit ka praegu modemi abil telefonivõrku ning tekitada andmesideühendust teiste arvutite või andmesidevõrkudega. Siiski on infomahukate videoteenuste edastamiseks isegi pakitud kujul tarvis küllalt laia ribaga kanalit. Tavalised andmesideks kasutatavad analoogmodemid, mis suhtlevad üksteisega telefonivõrgu vahendusel, töötavad liini kõige madalamas spektriosas. Seal, kus toimub ka kõnesignaali edastus analoogkujul ja võimalikud kiirused on väikesed. Modemtehnoloogiat oleks võimalik arendada suuremate kiiruste suunas, kuid siin osutub piiravaks teguriks telefonivõrk ise- eraldatakse ju iga seansi jaoks jaamadevahelises digitaalvõrgus vaid üks kõnekanal, mille läbilaskevõimeks on 64 kbit/s. Lisaks toimub jaamades modemitelt lähtuva analoogsignaali muundamine digitaalkujule ja vastupidi, mis lubab saavutada ühel analoogmodemil teoreetiliseks maksimumkiiruseks vaid kuni 56 kbit/s. Samm edasi on ISDN- tehnoloogia, mille abil ei toimu küll mingit A/D muundamist ning on võimalik 64 kbit/s kanaleid omavahel liita, kuid ikkagi jääb piiravaks asjaoluks pigem telefonivõrk ise, mis oma olemuselt on ette nähtud rohkem kõnede vahendamiseks. Sellest lähtuvalt alustasid targad mehed omal ajal uue tehnoloogia väljaarendamist, mis esiteks - ei kasutaks telefonivõrgu ressursse ja teiseks -võimaldaks kasutada võimalikult täielikult ühendusliini ära laiema spektri ulatuses. Nii sündiski xdsl perekond, mille üheks kuulsamaks liikmeks on ADSL ehk asümmeetriline digitaalne abonentliin. Mis on ADSL? (Asymmetric Digital Subscriber Line) (asümeetriline digitaalne abonentliin) See on uus modemtehnoloogia. Nagu nimigi ütleb, põhineb ta assümeetrilisusele. Ehk eri suundades on infoedastuskiirus erinev. Sellise tehnikaga võidakse saavutada märgatavalt suur ülekandekiirus ka vanades vaskliinides. ADSL liigutab infot abonendi poole palju suurema kiirusega kui teises suunas. Näiteks abonendi poole
2 Page 2 of 5 kuni 4-6 Mb/s ja teises suunas 384kb/s. ADSL on siis ka kõige halvimal juhul juba 3 korda kiirem kui ISDN ja 10 korda kiirem kui kõige kaasaegsem modemitehnoloogia. Abonendi suunas liigub info 40 korda kiiremini, kui ISDNiga või 150 korda kiiremini kui modemiga! Kuidas ta siis töötab? ADSL-tehnika töötas välja J.W. Lechleider aastal ADSL on optimiseeritud pigistama võimalikult suur kapasiteeti vaskkaablist- pidades eelkõige silmas arenenumaid videoteenuseid-nõudmisel video ja videomängud. Lisatöökindlust saavutatakse statistiliste ja matemaatiliste menetlustega. ADSL põhineb kaasaegsele digitaalsignaalitöötlusele ja võimsatele algoritmidele, mille abiga suudetakse pigistada palju infot telefoniliinist läbi. Peale selle on tehtud palju täiustusi muundajates, analoogfiltrites ja A/D-muundajates. ADSL modemtehnoloogia, võimaldab tavalise telefoniliini (õigemini vaskpaari) peale tihendada lisaks tavalistele telefoniteenustele (või ISDN 2B+D ühendusele) ka suure kiirusega andmesidekanali. Ainus koht, kus andmesidevõrk ja telefoniliin sel juhul "kokku saavad", ongi seesama füüsiline liin ise. Kuna ADSL- tehnoloogia puhul on ühenduse kasutajad pigem info tarbijad, mitte selle pakkujad, siis on ka see andmesidekanal löödud lahku veel omakorda kaheks suunaks- üleslaadimiskanal võrgu poole (upload) ja allalaadimiskanal võrgust kasutaja poole (download). Allalaadimiskanali maksimumläbilaskevõimeks võib olla kuni 8 Mbit/s ja üleslaadimiskanalil kuni 1 Mbit/s. Siit tulenebki ADSL-i asümmeetriline külg. Tavatelefoniühenduse jaoks kasutatav sagedusriba on andmeside omast eraldatud spetsiaalse passiivse splitteri abil, mis võimaldab säilitada telefoniühenduse ka sellistel juhtudel, kui andmesidekanalid on rivist väljas. Iga ADSL modemit (ANT) võib funktsionaalselt vaadelda kui mitmete paralleelselt töötavate alammodemite kogumit, kus iga modempaar vastutab vaid oma kindla sagedusvahemiku eest. Meil kasutatava DMT (Discrete Multitone) modulatsioonimeetodi puhul on iga sellise riba laiuseks 4 khz ning üleslaadimiskanali moodustavad 32 ja allalaadimiskanali 256 sellise ribaga alamkanalit. Iga konkreetse vaskpaari sagedusspekter on teatavasti erinev, mis sõltub mitmetest asjaoludest: liini pikkusest, selle kvaliteedist, liinile mõjuvatest pidevatest ja juhuslikest häiretest ning müradest erivevates spektriosades. DMT võimaldab sellisel juhul sellised modempaarid, mis on ette nähtud töötama spektriosades, mille amplituudsageduskarakteristik jääb allapoole kriitilist piiri, lihtsalt välja lülitada- lõpptulemuseks on vaid summaarse läbilaskevõime langus.
3 Page 3 of 5 Joonis 1. ADSL-i põhimõtteskeem. Telefoniliin tuleb kliendile koju, telefonikõne kanali ja andmeside kanali sagedusribad eraldatakse jagajafiltritega. Andmeside kanal läheb edasi ADSL modemisse, mis omakorda on ühendatud abonendi terminaliga. Telefonikõne kanal läheb edasi abonendi telefoni. Keskuse pool jagatakse samamoodi telefonikõne kanal, mis läheb siis telefonivõrku ja andmeside kanal, mis läheb siis nö. andmevõrku. Joonis 2. ADSL-süsteemi spekter ja võrdlus tavalise telefoni ja ISDN-iga. Keskuselt abonendile kulgev lai kanal kasutab sagedusspektri ülaosa. DMT-modulatsioon üritab kasutada sagedusriba nii kaugele kui võimalik. Traditsiooniline telefoniliiklus (POTS) on eristatud muust andmevoost ja see leiab aset alla 4 khz-i sagedustel. Joonisel 2 on näidatud võrdluse mõttes ka ISDN-i sagedusriba. Abonendilt keskusele kulgev kanal hõlmab sagedusala telefoniliikluse kanali ja suurekiiruselise kanali vahelt. ADSL-tehnika võib kasutada mõndasid järgmistest kolmest modulatsiooniviisist: - DMT (discrete multitone coding) - CAP (carrier amplitude phase modulation) - 16 punktiga QAM (quadrature amplitude modulation) DMT-ga saavutatakse maksimaalne andmeedastuskiirus isegi kuni 7 Mbit/s, seda ainult maksimaalselt 2700 meetri pikkuse abonentliiniga. Aga QAM ja CAP võimaldavad maksimaalselt 1.5 Mbit/s alla 5400 meetrise liiniga DMT-modulatsioon põhineb sagedusriba jagamisel 256-eks alamkanaliks, millest igaühte jälgitakse mõlemalt poolt signaaliprotsessoriga, et vähendada ülekandevigu ja häireid. Kontrollkanali jaoks reserveeritakse abonendi poolt võrgu suunas 16 kb/s liin. Võrgust abonendi suunas riba jaotatakse 4 khz-i tükkideks, milledes igaühes võib üle kanda 0-11 bitti infot sümboliosa kohta. Tavaliselt madalamatel sagedustel suudetakse paremini tagada andmete veatu edastamine. Suur veakindlus tuleneb ka sellest, et kui juhuslikult märgatakse, et näiteks AM-raadio segab edastust teatud sagedusel, siis selle sagedusriba võib jätta kasutamata ja andmeedastus jätkub normaalselt. Kui see ei aita võib kasutada ka trellkodeerimist. Kuigi upstream- ja downstreamkanalid on osaliselt kattuvad, kajaeemaldustehnika tagab ikkagi toimiva ühenduse, sel juhul kasvab ka maksimaalne ribalaius. QAM-i puhul digitaalne andmevoog jaotatakse kahte ossa ja mõlemad moduleeritakse eraldi sagedusribale. Saadud signaalid liidetakse ja filtreritakse enne liinile saatmist CAP (Carrierless AM/PM) on QAM-iga sarnane moduleerimisviis. Teda on siiski kergem täide viia kui QAM-i. Ta on ka odavam kui DMT, kuna CAP-i kompleksus on väiksem kui DMT oma. Signaal kodeeritakse quadrature- ja vahefiltrites liinile sobivale kujule. CAP kasutab erinevalt DMT-st kindlat sagedusspektrit. Downstream-kanali sagedusala on vahemikus 120 khz khz. Sagedusala seadmine ühenduse loomisel on võimalik ja liinil olevad tuntud häired saavad välditud. Millised on probleemid ja piirangud? Tulevik näib siis roosiline. Loomulikult on igal tehnikal oma negatiivised pooled, aga praeguseks pole leitud mitte mingit argumenti, mis takistaks ADSL-i levikut ja laia kasutuselevõtmist. Nõned miinused siiski on. Iga vaskkaabel on nimelt erinev. Kunagi ei või teada, kui hästi just teadud vaskliin suudab vahendada ADSL-i tasemega signaali. Kaablid võivad olla aastat vanad, märjad, katkised ja korrodeerunud. Telefonisideks nad veel kõlbavad hästi, aga ADSL nõuab kaablitelt loomulikult enamat. ADSL on tundlik ka kaabli pikkuse suhtes, kuna signaal sumbub tunduvalt pikkade vahemaade puhul. On arvutatud, et 6 Mb/s kiirus võidakse realiseerida alla 3 kilomeetri pikkuste kaablitega. Teiselt poolt 6 km kaugusel on võimalik tagada 1.5 Mb/s kiirus - seegi 40 korda kiirem, kui modemiga. Selline vahemaa hõlmab isegi 75% tarbijatest. Arvatakse, et umbes 20% olemasaolevatest ühendustest ei sobi ADSL-kasutusse üldse, vajades parandamist ja kohendamist. Nagu juba öeldud, abonendi suunas oleva kanali kiirus sõltub mitmetest teguritest, näiteks liini pikkusest, vaskkiu läbimõõdust ja liini tundlikkusest väliste segajate suhtes. Sumbuvus kasvab liinipikkuse ja sageduse kasvades ja alaneb vaskkiu läbimõõdu suurenedes.
4 Page 4 of 5 Ülekandekiirus (Mb/s) Juhtme läbimõõt (mm) Liini pikkus (km) 1.5 kuni kuni Tabel 1. Ülekandekiiruse sõltuvus liini mõõtmetest. ADSL-ühendus on ikkagi projekteeritud eriti paindlikuks. Asja juurde kuulub, et süsteem jälgib ülekandeliini ja kui mingi sagedusvahemik näiteks mingi häire tagajärjel ei suuda korralikult toimida, siis selle kasutust vähendatakse. Sel viisil ADSL suudab kohaneda erinevate liinidega ja ikkagi pakkuda võimalikult suurima ülekandekiiruse kõikies olukordades. Mis kasu me sellest saame? Mitmed rakendused vajavad just võimalikult suurt ülekandekiirust abonendi suunas, see on äratanud suurt huvi ja tähelepanu ADSL-i vastu mitmelgi alal. ADSL suudab lõpuks ometi tuua multimeedia kodudesse. Tavalise videomaki pildikvaliteediga pakitud videosignaal koos heliga kasutab ära vaid umbes 1.5 Mb/s kanaliriba, mis on tunduvalt alla ADSL-i maksimaalvõimete. Interaktiivsed mängud ja saated toimivad suurepäraselt ADSL-i pakutava ülekandekiiruse juures. Suhteliselt hea kvaliteediga videokonverents nõuab ainult 384 kb/s ühendust. Loomulikult on mugavam ka Internetti kasutada. Telefonikompaniis olev ADSL-server on võimalik näiteks ühendada otse kohalikku ATM-võrku (Asynchronous Transfer Mode), mille vahendusel Internetiühendus töötab nagu õlitatult. Ühenduse loomine võtab aega vaid paar sekundit ja server ei ole kunagi kinni. Iseküsimus on muidugi Internet-võrgu enda koormatus. ATM-tehnikaga võidakse klaaskiudu kasutades saavutada kiirusi kuni 155 Mbps. Näiteks Video-on-Demand - teenus võidakse realiseerida sama ATM-i kaudu: tarbija võiks valida soovitud video ekraanilt interaktiivselt, mille järel server hakkaks saatma seda ATM-võrgu vahendusel ja ADSL-ühenduse kaudu tarbijale koju. Lisaks veel igasugu interaktiivsed teenused. ADSL-ühendus võimaldab samaaegselt vaadata nelja videot, pidada videokonverentsi, kopeerida faile ja lisaks veel rääkida tavalise telefoniga, mida ADSL ei sega üldse, hoolimata sellest,et signaalid kulgevad samas kaablis, just selles vaskkaablis, mis majapidamistes juba tänapäeval olemas on. ADSL-i tulevik ADSL-il on tähtis osa järgmide 10 aasta jooksul kui telekomi firmad suunduvad uutele tegevusaladele videode ja multimeediamaailma. Uute laiaribaliste kaablite vedamine kõikidele soovijatele kestab aastakümneid. Aga uute lairibateenuste edukus sõltub võimalikult suure abonentide arvu saavutamises juba esimestel aastatel. ADSL avabki need turud. Tõsi, 6 Mb/s ei ole pikemas perspektiivis piisav maht. Siililegi selge, et ADSL suretab välja ISDN -tehnika. ISDN ei rahulda tänapäevase infoühiskonna ja multimeedia- Interneti nõudlusi. ISDN on tõenäoliselt kasutusel veel mõne aasta. Mitmed spetsialistid on ühel meelel, et ADSL jõuab masside kasutusse üsnagi pea. Sellealaseid testimisi ja katseid on läbi viidud mitmel pool maakeral. ADSL-ist edasi arendatud VDSL (Very high rate Digital Subscriber Line) on tulemas ja on olemas plaane mitmekordse DMT-tehnika kasutamiseks, mille abil saavutatakse suuri ülekandekiiruseid (13 55 Mb/s) alla 2 km liinide puhul. On olemas ka teisi xdsl tehnikaid. Kui mõelda, et optiline kaabel levib igasse kodusse, siis on ADSL siiski vaid ajutine lahendus. Kuigi ADSL tehnoloogia abil pakutakse hetkel veel peamiselt ka mujal maailmas Interneti- teenuseid, tekib aja möödudes kindlasti juurde erinevaid multimeediumvõrke, mille teenuseid hakatakse tootma või vahendama klientidele, kellel on piisava läbilaskevõimega ühenduskanal juba olemas. Kui ületatakse klientide kriitiline arv, tekib potensiaalne turg ning pakkuja. See omakorda aga suurendab jälle ADSL-i klientide arvu, kuna pakutavate atraktiivsete teenuste arv suureneb. Igal juhul soosib ADSL ka tulevikus enam info tarbijaid. Teenusvõrgud ja nende areng Kuigi ADSL-i arengu esialgsed eesmärgid olid pigem video- ja teiste infomahukate multimeediumteenuste pakkumine, on ta võidukäiku alustanud just nimelt Interneti maailmas. Põhjusi võib üles lugeda mitu: Interneti puhul on teatavasti võrk ja selles pakutavad teenused valmis enne, kui ADSL ise. Nõudlust kiirete ühenduskanalite järele on kerge täita, kuna on kohe olemas see, mida nende kanalite kaudu pakkuda. Võrgu-videoteenuste pakkumiseks (nõudmisel video) vajalikud teenusvõrgud on veel loomata ja ootavad potensiaalsete ADSL- klientide arvu kriitilise piiri ületamist, ehk turgu. Piisava nõudmise korral tekib kindlasti ka pakkujaid. Võrgu-videoteenuste tarbimiseks eksisteerivad potensiaalsete klientide omanduses olevatele seadmetele küllalt kõrged nõudmised (arvuti või mõni muu seade, mis suudaks rahuldavalt hakkama saada näiteks MPEG- 2 vormingus videofailide lahtipakkimise ja nende taasesitusega). Tegelikult ei ole võrgu-videoteenused ainuke teenuseliik, mida on võimalik tulevikus pakkuda potensiaalsetele ADSL-klientidele. Kui ADSL- võrgu tuumikvõrk on piisavalt võimas (vähemalt 155 Mbit/s ATM), et teenindada
5 Page 5 of 5 probleemideta kõigi ADSL- klientide päringuid, ei ole muud takistust, kui ühendada tuumikvõrku suvalise teenuspakkuja server. Ka mujal maailmas liigub asi sinnapoole ning räägitakse sellistest teenustest nagu näiteks õppeprogrammide ja loengute vahendamine (distance learning), mänguserverid (game center), erinevate rakenduste serverid (application hosting), virtuaalsed 3D kaubamajad (home shopping), mille teenuseid saavad kõik ADSLkliendid kasutada oma kodudest või kontoritest lahkumata. ADSL võrdlus teiste fikseeritud ühendusmeetoditega -Kui tavatelefoniühenduse või ISDN-i puhul on tegu ahelkommutatsiooniga ja telefoniliini taha ühendatud modemi või ISDN-adapteri vahendusel on võimalik ühenduda kas teise sama tehnoloogiat kasutava seadmega (klient-klient ühendus) või "helistada" sisse erinevatesse teenusvõrkudesse (Internet) telefonivõrgu vahendusel (klient-võrk), siis ADSL-i puhul on ühenduseks klient-võrk, mille määrab ära juba ADSL-i olemuses sisalduv asümmeetria. Järelikult on telefon ja ISDN oma olemuselt universaalsemad vahendid, kuid väiksema võimsusega; ADSL pühendub rohkem teatud kindlatele teenustele, aga on sellevõrra võimsam. Teenusvõrkudega liitumiseks või klient-klient ühendusteks on võimalik kasutada ka digitaalseid sümmeetrilisi püsiühendusi, mida saab tellida võrguoperaatoritelt ja mis kasutavad kliendipoolsetes otstes reeglina samuti vaskpaari füüsilise kandjana, kuid transportvõrgu ulatuses võib signaal olla tihendatud kõrgema taseme kandjatesse (valguskaablid). Reeglina lõpevad sümmeetriliste püsiühenduste poolt pakutavad läbilaskevõimsused 2 Mbit/s tasemel. Pakutava võimsuse poolest võistleb ADSL -tehnoloogia eriti Interneti teenuste pakkumise vallas kaabelmodemtehnoloogia (CM), mis on samuti reeglina asümeetrilise või lausa ühesuunalise iseloomuga. Kui ADSLi puhul on võimalik igale kliendile kuni teenusvõrgu või -serverini võimaldada garanteeritud minimaalse läbilaskevõimega kanal, siis CM- tehnoloogiapõhineb teatavasti ühisressursi kasutusel, millega ei ole võimalik garanteerida igale kasutajale minimaalset läbilaskevõimet, vaid see jääb sõltuma kasutajate arvust ja kasutusintensiivsusest igal ajahetkel. Mitmed Euroopa operaatorid üritavad arendada ka andmesidejaotusvõrke, mille füüsiliseks kandjaks on tavaline elektersidevõrk ja väidetavalt küllalt edukalt. Siiski on ka sellisel juhul tegu ühisressursi põhimõttel töötava võrguga, mis seab täiendavad nõuded ja piirangud igale kliendile eraldi. Kokkuvõtteks Ärgem unustagem veel meie vana sõpra - tefefonivõrku, kuna selles võib peituda ootamatu jõud ja suur turuniå Å. Jäägem ootama vase uuestisündi! ADSL võimaldab seda. Kasutatud materjalid: Abonentühenduse viisid, kasutatavad liinid ja piirangud. ADSL (Asymmetric Digital Subscriber Line) Oliver Gailan "AM 4/2000" "ADSL- kas ainult Internet?" Alar Lutsar PCC Exclusives: How ADSL Works. ADSL -telekommunikaatio, Tapio Ranta Teletietotekniikka Esitelmä ADSL Ilari Lehti ADSL Tutorial KOMMENTAARID Powered by Azrul's Jom Comment Sulge aken
Vanuseline jaotus - tulpdiagramm
Vastajate arv Histogrammi koostamine MS Excel 2007 Juhendi koostas K.Osula Histogrammi saab koostada numbrilise tunnuse korral, millel on palju erinevaid vastusevariante. Näiteks sobivad histogrammi koostamiseks
Vähihaigete palliatiivse ravi. Leena Rosenberg Soome Vähipatsientide Ühing
Vähihaigete palliatiivse ravi korraldus Soomes Leena Rosenberg Soome Vähipatsientide Ühing Syöpäjärjestöjen organisaatio Vähihaigete ühenduste organisatsioon Syöpäjärjestöt yleisnimi koko kentälle Vähiühendused
Omastehooldajate jaksamine ja nende toetamine taastusravi kursustel
Omastehooldajate jaksamine ja nende toetamine taastusravi kursustel Anna-Liisa Salminen Kela & Kristiina Juntunen Gerocenter Kela 8.6.2015 Kas omastehooldaja jaksab ja kas säilivad head suhted? Taust Omastehooldusega
Lisa 5. Intervjuude transkriptsioonid
Lisa 5. Intervjuude transkriptsioonid Transkriptsioonimärgid kursiiv Intervjueerija kõne. (.) Lühike, aga siiski selgesti eristuv paus. = Pausi puudumine sõnade vahel või vooruvahetuse järel. [ ] Kattuva
Energiatõhususe mõõtmine ja arendamine professionaalses köögis
Energiatõhususe mõõtmine ja arendamine professionaalses köögis Mida ei saa mõõta, seda ei saa ka juhtida Keskkonnakoormus toote olelusringi ajal tunnelnõudepesumasina näitel 1% Valmistamine, pakendamine,
Eurostudium 3w luglio-settembre 2011. Eessõna. Eugenio Colorni (Rooma 1944)
Eessõna Eugenio Colorni (Rooma 1944) Käesolevad tekstid on kirjutatud Ventotene saarel 1941. ja 1942. aastal. Selles range distsipliiniga õhkkonnas, kus informatsioon püüti muuta võimalikult täiuslikuks,
EKG uuringute keskarhiiv - kardioloogilise e-konusltatsiooni nurgakivi. Andrus Paats, MSc Regionaalhaigla/Pildipank
EKG uuringute keskarhiiv - kardioloogilise e-konusltatsiooni nurgakivi Andrus Paats, MSc Regionaalhaigla/Pildipank Teemad Kardioloogilise e-konsultatsiooni pilootprojekt EKG salvestamine digitaalformaadis
Verbin perusmuoto: da-infinitiivi
Verbin perusmuoto: da-infinitiivi 1. suomen -a, -ä viron -da Huom! Suomen kaksitavuisia ta-vartaloisia verbejä vastaavat virossa kaksivartaloiset verbit. da-infinitiivi on kaksitavuinen ja tunnukseton.
AS Tootsi Turvas. Kohalikud biokütused Ressurs Ettepanekud biokütuste osakaalu suurendamiseks. Sisäinen Internal
AS Tootsi Turvas Kohalikud biokütused Ressurs Ettepanekud biokütuste osakaalu suurendamiseks 1 Ajalugu 1919 Turbakaevandamise alustamine Lavassaares 1937 Tootsi briketi tööstus 1992 - Plokkturba tootmise
SPAA-KULTUUR JA -KOOLITUS SOOMES. Sirje Hassinen Omnia, the Joint Authority of Education in Espoo Region sirje.hassinen@omnia.fi 22.8.
SPAA-KULTUUR JA -KOOLITUS SOOMES Sirje Hassinen Omnia, the Joint Authority of Education in Espoo Region sirje.hassinen@omnia.fi 22.8.2013 SPAA-KULTUUR SOOMES Spaa-kultuur on Soomes suhteliselt noor Spaa
Harri Miettinen ja Tero Markkanen
TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU Tutkintotyö KERROSTALON ASUNTOJEN 3D-MALLINTAMINEN Työn ohjaaja Tampere 2005 Harri Miettinen ja Tero Markkanen TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 1 (21) TIIVISTELMÄ Työn
Smartti langaton. kutsujärjestelmä. Õekutsesüsteem Smartti. Abiks projekteerijale
Smartti langaton Õekutsesüsteem Smartti Abiks projekteerijale kutsujärjestelmä Õekutsesüsteem 5000 uksevahi, positsioneerija ja personali paanikahäirega. Kutsed telefoniühendusega või ilma Smartti õekutsesüsteem
Eesti Kirjanike Liidu tõlkijate sektsiooni aastaraamat. Tõlkija hääl
Eesti Kirjanike Liidu tõlkijate sektsiooni aastaraamat Tõlkija hääl Teose väljaandmist on toetanud Eesti Kultuurkapital Idee autor ja koostaja Jan Kaus Toimetanud Jan Kaus ja Triinu Tamm Keel ja korrektuur
UUDISMÄAN TOIMITUS. Uudismaa Toimetus 1920 21 A. Seisavad: j. Kerge, J. ROSENTAL. Istuvad: A. JOHANSON, V. ERNITS, L. OBST, E. LEPPIK.
CONCORDIA UUDISMÄAN TOIMITUS Uudismaa Toimetus 1920 21 A. Seisavad: j. Kerge, J. ROSENTAL. Istuvad: A. JOHANSON, V. ERNITS, L. OBST, E. LEPPIK. (päätoimetaja) (Vastutav, toimet.) Pildilt puudub toimet,
TALLINNA ÜLIKOOLI EESTI KEELE JA KULTUURI INSTITUUDI TOIMETISED 11
TALLINNA ÜLIKOOLI EESTI KEELE JA KULTUURI INSTITUUDI TOIMETISED 11 1 2 KORPUSUURINGUTE METODOLOOGIA JA MÄRGENDAMISE PROBLEEMID Toimetanud Pille Eslon ja Katre Õim Tallinn 2009 3 Tallinna Ülikooli Eesti
GPS-mõõtmismeetod lihtne või keeruline?
GPS-mõõtmismeetod lihtne või keeruline? Harli Jürgenson Eesti Maaülikool, e-post: harli.jyrgenson@emu.ee 1. Sissejuhatus Teame, et tehnika areneb, geodeesia valdkonnas toimub seesama. Üks suuremaid muutusi
^enno-ug rica. Soome-Ugri Kultuur kongr ess uomalais-ugrilainen Kulttuurikongressi Finnugor Kultur kong r esszus TALLINN 1936 4 /\
T A L L I N N 1 9 3 6 ^enno-ug rica y A V Soome-Ugri Kultuur kongr ess uomalais-ugrilainen Kulttuurikongressi Finnugor Kultur kong r esszus 4 /\ f?5w~ TALLINN 1936 ; >'heca K. Mattieseni trükikoda o.-ä..
KAS SA TUNNED OMA TÖÖTINGI MUSI?
KAS SA TUNNED OMA TÖÖTINGI MUSI? Johannes Tervo SISUKORD Metallitööstuse hulka Soomes kuuluvad...4 Võrdne kohtlemine...5 Tööleping... 6 TEHNOLOOGIATÖÖSTUSE KOLLEKTIIVLEPING 2007 2009... 13 Palgatõus 2007...
IDEOLOOGIA AVALDUMINE PRESIDENTIDE UUSAASTAKÕNEDES T. H. ILVESE JA T. HALONENI KÕNEDE PÕHJAL
TARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND EESTI JA ÜLDKEELETEADUSE INSTITUUT EESTI KEELE OSAKOND Minna Kuslap IDEOLOOGIA AVALDUMINE PRESIDENTIDE UUSAASTAKÕNEDES T. H. ILVESE JA T. HALONENI KÕNEDE PÕHJAL Bakalaureusetöö
Kuressaare Gümnaasiumi nädalaleht. Kuressaare Gümnaasiumi nädalaleht Nr. 13 (372) 3. detsember 2008
Nr. 13 (372) 3. detsember Juht tänab Merle Rekayat ja Laine Lehtot laulu- ja luulelise küünlavalgusõhtu traditsiooni taasäratamise eest, samuti ka kõiki esinejaid ja nende juhendajaid. Teated Maidu Varik,
Access-verkot. Johdanto Kaapelitelevisio Digitaaliset tilaajalinjat UMTS Digitaalinen televisio Yhteenveto. Petri Vuorimaa 1
Access-verkot Johdanto Kaapelitelevisio Digitaaliset tilaajalinjat UMTS Digitaalinen televisio Yhteenveto Petri Vuorimaa 1 Johdanto Laajakaistaiset verkot eivät ulotu koteihin Kuitu on liian kallista vetää
Yhteinen sanasto auttaa alkuun
Hakkame rääkima Onko viron kieli suomen kielen kaltainen? rommi-rusina = rummi-rosina munkki syö munkkia -virolainen ymmärtää väärin minulla on nälkä kõht on tühi hakkame rääkima toores viiner = raaka
Vabariigi President Eesti Vabariigi 87. aastapäeval, 24. veebruaril 2005 Rahvusooperis Estonia
KODUST ALGAB EESTIMAA Märts 2005 Nr 3 (57) Eestimaa Rahvaliidu ajaleht SISUKORD Mõni tuhat edukat üksi ei suuda iialgi nii palju lapsi sünnitada ja üles kasvatada, kui meil rahvana kestmajäämiseks vaja
RAAMATUID JAAK JÕERÜÜDI TEKST JA METATEKST
RAAMATUID 6-11_Layout 1 31.05.11 15:31 Page 453 RAAMATUID JAAK JÕERÜÜDI TEKST JA METATEKST Jaak Jõerüüt. Armastuse laiad, kõrged hooned. Tallinn: Tuum, 2010. 71 lk; Jaak Jõerüüt. Muutlik. Tallinn: Tuum,
R U UM, KOTUS J A K O TUSSÕNIME Q
R U UM, KOTUS J A K O TUSSÕNIME Q R U U M, K O H T J A K O H A N I M E D 2 VÕRO INSTITUUDI TOIMÕNDUSÕQ PUBLI C ATI ONS OF VÕRO I NSTI TUTE 25 RUUM, KOTUS JA KOTUSSÕNIMEQ RUUM, KOHT JA KOHANIMED SPACE,
Eesti - viro JUHEND. Ettevõtjaks Soome
Eesti - viro JUHEND Ettevõtjaks Soome Eessõna Eessõna Oma ettevõtte asutamine on sisserändajatele hea võimalus Soomes tööd leida. Praegu tegutseb meie riigis ligikaudu 6500 ettevõtet, mille on asutanud
Linnalaagris oli huvitav!
Nr. 17 (306) 17. jaanuar 2007 Juht tänab Suur aitäh Merle Rekayale 7.-8. klasside emakeeleolümpiaadi maakondliku vooru korraldamise eest. Aitäh olümpiaadil osalejatele ja nende juhendajatele meie kooli
Johdanto. Access-verkot. Kaapelitelevisio. Arkkitehtuuri. Hybridiverkko. Kodin kaapelimodeemi-liityntä
Access-verkot Johdanto Kaapelitelevisio Digitaaliset tilaajalinjat UMTS Digitaalinen televisio Yhteenveto Johdanto Laajakaistaiset verkot eivät ulotu koteihin Kuitu on liian kallista vetää joka paikkaan
RAAMATUARVUSTUSED. Die Privatbibliotheken in Tallinn und Pärnu im 18. Jahrhundert. Bearbeitet von Raimo Pullat
RAAMATUARVUSTUSED Die Privatbibliotheken in Tallinn und Pärnu im 18. Jahrhundert Bearbeitet von Raimo Pullat Tallinn: Estopol, 2009, 160 lk. Professor Raimo Pullat on alates 1997. aastast saavutanud muu
Access-verkot. Johdanto. Kaapelitelevisio. Arkkitehtuuri. Kodin kaapelimodeemi-liityntä. Hybridiverkko
Access-verkot Johdanto Kaapelitelevisio Digitaaliset tilaajalinjat UMTS Digitaalinen televisio Yhteenveto Johdanto Laajakaistaiset verkot eivät ulotu koteihin Kuitu on liian kallista vetää joka paikkaan
Ecophon Wall Panel C. Parima välimuse ja süsteemi kvaliteedi saavutamiseks kasuta Ecophon kinniteid. Profiilid on valmistatud alumiiniumist.
Ecophon Wall Panel C Kasutatakse kui helineelavaid plaate seinal koos ripplaega või selle asemel, et luua suurepärased akustilised tingimused ruumis. Ecophon Wall Panel C plaadil on peidetud liistud ja
ASSESSMENT FORM FOR THE TESTING OF CUSTOMER SERVICE IN HOTEL AND TOURISM UNIT IN HETA-ECVET PROJECT
ASSESSMENT FORM FOR THE TESTING OF CUSTOMER SERVICE IN HOTEL AND TOURISM UNIT IN HETA-ECVET PROJECT name: Work placement (name and address): Time of the testing period: Name of the work place instructor
Tähelepanu, valmis olla, start! Staadioni jooksurada
DETSEMBER 2008 NR.31 SISIKOND...lk. 3 Sügise meeleolukaim pidu...lk. 5 Baltic Friendship Club Meeting Soomes...lk. 6-7 Leib lauale kiirabist!...lk. 8-9 Persoon: hooletu rebase hirm Mare-Ann...lk. 10-11
Nõustamine õpetaja professionaalse arengu toetamine
Nõustamine õpetaja professionaalse arengu toetamine Saara Repo-Kaarento, Helsingi Ülikool 2009. aasta keelekümblusprogrammi konverentsi ettekanne Nõustamine ja sisehindamine keelekümblusprogrammi kvaliteedi
Metsa ja metsanduse usaldusväärsed spetsialistid. Sobiv partner tööhõives
Metsa ja metsanduse usaldusväärsed spetsialistid Sobiv partner tööhõives Mitu head põhjust puiduliiduga liitumiseks Puiduliit seisab sinu huvide eest Puiduliit seisab sinu huvide eest Metsanduse, metsandusseadmete,
SOOME KEELE ÕPETAMINE TEISE KEELENA
SOOME KEELE ÕPETAMINE TEISE KEELENA Ekspertosakonna juhataja, peaspetsialist Leena Nissilä Tallinn 17.3.2007 leena.nissila@oph.fi Osaamisen ja sivistyksen asialla SOOME KEEL TEISE KEELENA Kuulub õppeaine
LCD-TELER KASUTUSJUHEND. Enne seadme kasutamist lugege palun kasutusjuhend läbi ja hoidke see alles. MUDEL: 32LX2R** 26LX2R** 32LX1R** 26LX1R**
LCD-TELER KASUTUSJUHEND MUDEL: 32LX2R** 26LX2R** 32LXR** 26LXR** Enne seadme kasutamist lugege palun kasutusjuhend läbi ja hoidke see alles. Kirjutage seadme mudeli- ja seerianumber üles. Numbrid leiate
Ympäröivien rakennusten omistaja Kõrvalhoonete omanikud/kasutajad. Majakalle pääsy. Ligipääs. Owner/operator of outbuildings.
Liite 1. Viron majakat mahdollisina matkailukohteina Lisa 1. Eesti tuletornid potentsiaalsed turismiobjektid Appendix 1. Estonian lighthouses potential lighthouse tourism destinations Nimi, numero, tarkempi
KVALIFIKATSIOONI KUTSEOSKUSNÕUETE HINDAMISJUHEND
Student s name... Chef s name.. Workplace.. Teacher. School. Time Total ECVET POINTS.. KVALIFIKATSIOONI KUTSEOSKUSNÕUETE HINDAMISJUHEND Kvalifikatsioon: À LA CARTE- RUOANVALMISTUS (FIN) 120 tundi 4 ÕN,
Tabel 1. Seadusaktide võrdlus Füüsikalis-keemilised näitajad Ühik VVM80/2007 LÄTI Nr37/13.01.2009 2.1.2.1188-03 SOOME 315/2002 DIN 19643 Joogiveele kehtestatud nõuded Joogiveele kehtestatud nõuded Joogiveele
SUOMEN JA SAAMEN KIELEN JA LOGOPEDIAN LAITOKSEN JULKAISUJA PUBLICATIONS OF THE DEPARTMENT OF FINNISH, SAAMI AND LOGOPEDICS LÄHIVERTAILUJA 14
SUOMEN JA SAAMEN KIELEN JA LOGOPEDIAN LAITOKSEN JULKAISUJA PUBLICATIONS OF THE DEPARTMENT OF FINNISH, SAAMI AND LOGOPEDICS LÄHIVERTAILUJA 14 Suomalais-virolainen kontrastiivinen seminaari Oulussa 3. 4.
TARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND EESTI JA ÜLDKEELETEADUSE INSTITUUT SOOME-UGRI OSAKOND. Marili Tomingas TULLA-FUTUURUM
TARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND EESTI JA ÜLDKEELETEADUSE INSTITUUT SOOME-UGRI OSAKOND Marili Tomingas TULLA-FUTUURUM SOOME JA EESTI AJALEHE- JA FOORUMIKEELES Bakalaureusetöö Juhendaja Hanna Katariina
Kui n = 2 ja m = 1, M(E) = 28,1 g/mol. Teine element oksiidis X on Si. (0,5) X SiO 2, ränidioksiid. (1) Olgu oksiidi Y valem E n O m.
KEEMIAÜLESANNETE LAHENDAMISE LAHTINE VÕISTLUS Vanem rühm (11. ja 12. klass) Tallinn, Tartu, Pärnu, Kuressaare, Narva ja Kohtla-Järve 5. november 2016 Ülesannete lahendused 1. a) Olgu oksiidi X valem E
Põhivärvinimed soome keeles
Põhivärvinimed soome keeles 165 1. Sissejuhatuseks Põhivärvinimed soome keeles Mari Uusküla Soome keele värvinimesid on põhjalikult käsitlenud Mauno Koski oma mahukas monograafias Värien nimitykset suomessa
Access-verkot. Johdanto Kaapelitelevisio Digitaaliset tilaajalinjat UMTS Digitaalinen televisio Yhteenveto
Access-verkot Johdanto Kaapelitelevisio Digitaaliset tilaajalinjat UMTS Digitaalinen televisio Yhteenveto 1 Johdanto Laajakaistaiset verkot eivät ulotu koteihin Kuitu on liian kallista vetää joka paikkaan
Õigem Valem. Rikhardinkadun kirjaston kirjallinen salonki 11.5.2005. Käsiohjelma
Õigem Valem Rikhardinkadun kirjaston kirjallinen salonki 11.5.2005 Käsiohjelma Helsinki 2005 1 Julkaisija: Viro-instituutin ystävät ry Eesti Instituut Tekijät Taitto & design: Blum Artworks www.blumartworks.com
Kas Eesti vajab uut psühhiaatrilise abi seadust?
Kas Eesti vajab uut psühhiaatrilise abi seadust? Alo Jüriloo psühhiaater ja kohtupsühhiaater ülemarst alo.juriloo juriloo@om.fi Vangide psühhiaatriahaigla Vantaa, Soome Psühhiaatrilise abi seadus Eestis
EQfflUl WSBRMXSSSM. Moefestivalilt. Aatomi ku avastaja "nnipäev. Tihasest ja dinosaurusest. Paetisme. ilüfflfra Madonna 3.
Hind 34 krooni JA TEMA SOBRAD JA SUGULASED J r ilüfflfra Madonna 3 7/8 2009 EQfflUl Tihasest ja dinosaurusest WSBRMXSSSM Aatomi ku avastaja "nnipäev IRT Paetisme Illi: ttij Moefestivalilt 9771406 344067
Lähivõrdlusi Lähivertailuja24
Lähivõrdlusi Lähivertailuja24 PEATOIMETAJA ANNEKATRIN KAIVAPALU TOIMETANUD JOHANNA LAAKSO, MARIA-MAREN SEPPER, KIRSTI SIITONEN, KATRE ÕIM EESTI RAKENDUSLINGVISTIKA ÜHING TALLINN 2014 Lähivõrdlusi. Lähivertailuja
STepsEcVeTAbroad (STEVTA)!
STepsEcVeTAbroad (STEVTA)! 2012-2014 Euroopa kutsehariduse ja koolituse arvestuspunktide süsteemi (ECVET) projektist STEVTA Peapartner Kehtna Majandus- ja Tehnoloogiakool (Eesti) Kuressaare Ametikool (Eesti)
Reetta Sahlman EESTI JA EESTLASTE KUJUTAMINE HELSINGIN SANOMATES AASTATEL 2006 JA 2009 Bakalaureusetöö
Tartu Ülikool Sotsiaal- ja haridusteaduskond Ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakond Reetta Sahlman EESTI JA EESTLASTE KUJUTAMINE HELSINGIN SANOMATES AASTATEL 2006 JA 2009 Bakalaureusetöö Juhendaja:
1930 N210 SISU: EESTI KIRJANDUSE SELTSI VÄUMNNE
EESTI Kl RJ\N DUS 1930 N210 5 v T i.->>, -3 SISU: z^l.» W. SOSS: Vergilius'e 2000. sünnipäevaks. (Pildiga.) K. E. SÖÖT: Dr. med. Eugen Jannsen. (Piltidega.) J. MÄGISTE: Vanim eestikeelne trükkteos aastast
SINGAPURI TURISMITURU ÜLEVAADE SINGAPURI ELANIKE VÄLISREISID
SINGAPURI TURISMITURU ÜLEVAADE SINGAPURI ELANIKE VÄLISREISID Singapuri statistikaamet näitab Singapuri elanike arvuna 5,61 miljonit, kuid see sisaldab ka ajutisi elanikke (kes töötavad Singapuris kuni
Kaljuronimise raskuskategooriad
Kaljuronimise raskuskategooriad Idee teha kokkuvõte kaljuronimise raskuskategooriatest tuli mul Andrese mägimarsruutide kirjeldusi ja üleskutset lugedes. Olen ise püüdnud erinevate süsteemide omavahelisi
SOOME KEELE UUDISSÕNAD AASTAL 2011
TARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND EESTI JA ÜLDKEELETEADUSE INSTITUUT Soome-ugri osakond Keity Soomets SOOME KEELE UUDISSÕNAD AASTAL 2011 Bakalaureusetöö Juhendaja Hanna Katariina Jokela TARTU 2013 SISUKORD
TELEPATHIC TILAUKSET ISÄNI JEHOVA
TELEPATHIC TILAUKSET ISÄNI JEHOVA MIDA TULEVAD MIS ON EES, SEE JÄTAB IGALE; SEST SEE OLI KIRJUTATUD, ET IGAÜKS NEIST OLEKS HINNATAKSE NENDE TEOSTE OSAS; JUMAL JUMALIK KOHTUOTSUS, ON IDEE IDEE, VANUS KAKSTEIST;
Euroopa Parlamendi uuring Eurobaromeeter (EB/PE 79.5)
Kommunikatsiooni peadirektoraat AVALIKU ARVAMUSE JÄLGIMISE ÜKSUS Brüssel, august 2013 Euroopa Parlamendi uuring Eurobaromeeter (EB/PE 79.5) SOTSIAALDEMOGRAAFILINE ANALÜÜS Majanduslik ja sotsiaalne osa
Standardnäidul on esmasena reguleerimisahela juhtimismeetod. TV Autom. regul Tarbevesi 55 C. Lisa-nupp
OUMAN EH-201/V ALUSTUSEKS Õnnitleme Teid suurepärase valiku tegemise puhul! Olete muretsenud endale uue põlvkonna elamu- ja ä rihoonete kasutusvee kontrolleri - supertoote, mida sobib kasutada nii katlamajades
Jyväskylän yliopiston SUOMEN KIELEN LAITOKSEN JULKAISUJA 34
Jyväskylän yliopiston SUOMEN KIELEN LAITOKSEN JULKAISUJA 34 LÄHIVERTAILUJA 4 V suomalais-virolainen virheanalyysiseminaari Konnevedellä 27. ja 28. toukokuuta 1988 Toimittanut Tõnu Seilenthal Jyväskylä
Turba kaevandamise tehnoloogiad. Ingo Valgma, Veiko Karu, Ave Õnnis, Siim Pukk
Turba kaevandamise tehnoloogiad Ingo Valgma, Veiko Karu, Ave Õnnis, Siim Pukk Kõik turbakaevandamise väärtushinnangute teemalised diskussioonid viivad järelduseni kõik mõjud sõltuvad kasutatavast tehnoloogiast.
PAARISUHTE EHITUSKIVID
Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Perekeskus PAARISUHTE HITUSKIVID Armastus SISUKORD Armastus ei ole Armastus on suhe Armastuse mitu nägu Storge paarisuhtes Philia kasvamine südamesõpradeks Eros abikaasasid
Välja antud: detsember Ruuter Thomson SpeedTouch 546 seadistusjuhend Elioni ADSL-teenuste kasutamiseks
Välja antud: detsember 007 Ruuter Thomson SpeedTouch 546 seadistusjuhend Elioni A-teenuste kasutamiseks Kui juhendit lugedes jääb midagi arusaamatuks ja seadet ei õnnestu korralikult tööle saada, siis:.
Valonlähteet Valgusallikad
Valonlähteet Valgusallikad GARO LED30 SMD Ø60 121 GARO LED30 SMD E27 GARO LED30 SMD E27-WW 19740 2700-3200 GARO LED30 SMD E27-NW 19741 4000-4500 14 14-80 30 LED SMD 1140 80 25000 15000 A+ 14 1/10/50 131
Tiedon koodaus signaaliin. Sinifunktio. Fourier-sarja. Esimerkki: b -kirjain. T = 8; f =1/T = 1/8 10/14/ Fysikaalinen tulkinta
Tiedon koodaus signaaliin Sinifunktio bittien koodaukseen käytetään signaalin taajuutta amplitudia vaihetta signalointinopeus signaalia / s yksikkönä baudi perusesimerkki jaksollisesta funktiosta A f φ
Tiedon koodaus signaaliin
Tiedon koodaus signaaliin bittien koodaukseen käytetään signaalin taajuutta amplitudia vaihetta signalointinopeus signaalia / s yksikkönä baudi Sinifunktio perusesimerkki jaksollisesta funktiosta s(t)
TÖÖ, MUU ELU JA AJAHALDAMINE. Juhend ettevõtjale
TÖÖ, MUU ELU JA AJAHALDAMINE Juhend ettevõtjale Autorid: Barbara Bergbom Auli Airila Työterveyslaitos PL 40 00032 TYÖTERVEYSLAITOS p. 030 4741 www.ttl.fi Euroopa sotsiaalfond on toetanud projekti Võrgustikukoostööga
REIN TAAGEPERA MÄÄRAVAD HETKED
REIN TAAGEPERA MÄÄRAVAD HETKED Pimedus, tuul ja nülitud ruun Mis on pimedus ja valgus? Lapsena arvasin, et pimedus on ollus, mis õhtul sisse voogab ja takistab asjade nägemist, nii nagu sogases vees põhja
Heli Konivuori ROHELINE DRAAMA MÄNGUASJAMAAL
Heli Konivuori ROHELINE DRAAMA MÄNGUASJAMAAL Tartu Lille Maja Tartu 2009 Sisukord Saateks Saateks... 3 1. Mis on roheline draama?... 5 2. Mängud, lood ja roheline draama.... 7 3. Rohelises draamas kasutatavad
Võrkpallurid MM-il! Teated. Lk. 2. Lühidalt. Sünnipäevad. Kuressaare Gümnaasiumi nädalaleht Nr. 33 (358) 21. mai 2008
Nr. 33 (358) 21. mai 2008 Teated Unustatud asjad Ujulasse on unustatud jakke, dressipükse, kindaid, mütse, jalanõusid, ujumisriideid, pesemisasju, ehteid. Tule ja leia oma asjad veel sel nädalal! Lühidalt
Autorid / Kirjoittajat: Osa I: Vigurivända lugu, Viguriväntin tarina Kati Aalto ja Joanna Airiskallio Tõlge / Käännös: Mari Jurtom
Autorid / Kirjoittajat: Osa I: Vigurivända lugu, Viguriväntin tarina Kati Aalto ja Joanna Airiskallio Tõlge / Käännös: Mari Jurtom Osa II: Artiklid, Artikkelit Johanna Reiman Anneli Tamme Heli Virjonen
Valonlähteet Valgusallikad
Valonlähteet Valgusallikad GARO LED MCOB LED MCOB-valaisin / LED MCOB-dioodidega lamp Ø60 Ø60 GARO LED MCOB10 E27 GARO LED MCOB8 E27 Ø40 Ø60 96 123 80 82 110 110 Ø37 GARO LED MCOB10 E27 GARO LED MCOB8
EESTI KEELE ALLKEELED Lisaõpik gümnaasiumile Proovivariant. Tiit Hennoste Karl Pajusalu
EESTI KEELE ALLKEELED Lisaõpik gümnaasiumile Proovivariant Tiit Hennoste Karl Pajusalu 2 Sisukord Sissejuhatuseks 5 1. Allkeeled ja nende olemus 6 Kolm allkeelte liigitamise viisi 8 Allkeeled ja muu varieerumine
Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus TÖÖOSKUSTE HINDAMISSKAALA
Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus TÖÖOSKUSTE HINDAMISSKAALA Tallinn 2012 Originaal: Olli Daavittila, Tuula Matikainen TYÖTAITOJEN ARVIOINTIASTEIKKO Perttulan Erityisammattikoulun julkaisuja 6/1997
LINNA HEL SINKI/ TAL HEL LINN TAL SINGI/
TAL SINGI/ HEL LINN Kaksiklinlased on kasvav muutusi esile kutsuv jõud. Üheskoos on nad aluseks selle aastatuhande linnaliidule, Talsingi/Hellinnale. See on Demos Helsinki vaatepunkt sellest, kuidas kaksiklinn
Segakoorid Kreedo ja Ave laagerdasid Valjalas
Nr. 7 (296) 18. oktoober 2006 Teated Klasside pildistamine Klasside pildistamine toimub kolmapäeval, 25.oktoobril 06 õpetajate toas oleva graafiku alusel (täidavad klassijuhatajad). Kaasa naeratus ja selga
FINEST -sarjakuvaprojektin raportti. FINEST koomiksiprojekti raport. The Report of the FINEST Comics Project
FINEST -sarjakuvaprojektin raportti FINEST koomiksiprojekti raport The Report of the FINEST Comics Project Teksti/ Tekst/ Text: Kadri Kaljurand Käännös/ Tõlge/ Translation: Arja Korhonen, Pirjo Leek Taitto/
Sisukord. Mielenterveyden keskusliitto (Vaimse Tervise Keskliit) Selle raamatu kopeerimine ja osalinegi tsiteerimine ilma autorite loata on keelatud
Enne, kui alustad See käsiraamat on mõeldud sinule, hea taastuja. Raamatu mõtteks on aidata sind saada pilti oma taastumisest: kuidas see edeneb, millised tegurid võivad seda edendada või takistada, ja
EESTI KEELE ALLKEELED
TARTU ÜLIKOOLI EESTI KEELE ÕPPETOOLI TOIMETISED 16 EESTI KEELE ALLKEELED Toimetaja Tiit Hennoste EESTI KEELE ALLKEELED TARTU ÜLIKOOLI EESTI KEELE ÕPPETOOLI TOIMETISED 16 EESTI KEELE ALLKEELED Toimetaja
Kohal olid ka skaudijuhid Narvast. Põhjala skaudid stiili näitamas
EESTI SKAUT LÄBI SKAUTLUSE PAREMAKS! Uus infojuht Külli Siimon ÜLDKOGU Üldkogu Peaskaut Kristjan, peaskaut Jüri ja peaskaut Siimon Skaudikontsert Üldkogu juhatajad ja protokollijad tööhoos Kohal olid ka
Tiedon koodaus signaaliin
Tiedon koodaus signaaliin bittien koodaukseen käytetään signaalin taajuutta amplitudia vaihetta signalointinopeus signaalia / s yksikkönä baudi Sinifunktio perusesimerkki jaksollisesta funktiosta s(t)
koolikohustuse täitmise kindlustamiseks Faktorid Näited Uute sotsiaalsete institutsioonide areng Töömajade, haiglate, koolide ja
1.moodul Sotsiaaltöö kui eriala kujunemise tegurid Sotsiaaltöö kui eriala kujunemise tegurid Faktorid Näited Liikumine isikuabi süsteemseks Heategevuse organisatsioonide liikorraldamiseks kumine USA-s
LIIVI KEEL LÄTI KEELE MÕJUSFÄÄRIS TIINA HALLING
LIIVI KEEL LÄTI KEELE MÕJUSFÄÄRIS TIINA HALLING 1. Taustast Vähemalt niikaugele tagasi vaadates, kui kirjasõna tunnistust võib anda, on liivlased ja lätlased ikka ühist territooriumi jaganud. Nende kujunemise
TARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND EESTI- JA ÜLDKEELETEADUSTE INSTITUUT SOOME-UGRI OSAKOND. Kaupo Rebane
TARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND EESTI- JA ÜLDKEELETEADUSTE INSTITUUT SOOME-UGRI OSAKOND Kaupo Rebane NETSESSIIVKONSTRUKTSIOONIDE KASUTUS AJALEHE HELSINGIN SANOMAT ARTIKLITE KOMMENTAARIDES Bakalaureusetöö
TALLINNA ÜLIKOOLI EESTI KEELE JA KULTUURI INSTITUUDI TOIMETISED 12
TALLINNA ÜLIKOOLI EESTI KEELE JA KULTUURI INSTITUUDI TOIMETISED 12 1 2 KORPUSUURINGUTE METODOLOOGIA JA MÄRGENDAMISE PROBLEEMID Toimetanud Pille Eslon ja Katre Õim Tallinn 2010 3 Tallinna Ülikooli Eesti
Emakeel võõrkeeleõppes eelis või takistus?
Emakeel võõrkeeleõppes eelis või takistus? Annekatrin Kaivapalu Tallinna ülikooli soome keele dotsent Oma keel ja võõrkeeled Oma esimese keele, emakeele omandab inimene tavaliselt varases lapseeas ilma
Soome-eesti seletav sõnaraamat TEA kirjastus
TEA kirjastus Ruth Mägi sõnaraamatute peatoimetaja ruth.magi@tea.ee andmeid valminud Nykysuomen keskeinen sanasto baasil (Gummerus, 1999 & 2004) 50 000 sõna ja väljendit spetsiaalselt soome keele kui võõrkeele
AUTORI MINA VIITESUHTED SOOME JA EESTI ILUKIRJANDUSARVUSTUSTES
TARTU ÜLIKOOL FILOSOOFIATEADUSKOND EESTI JA ÜLDKEELETEADUSE INSTITUUT SOOME-UGRI OSAKOND Laura Raag AUTORI MINA VIITESUHTED SOOME JA EESTI ILUKIRJANDUSARVUSTUSTES Bakalaureusetöö Juhendaja Hanna Katariina
Loo aleviku Vabaduse hiide istutati võidutamm
NR. 216 Loo aleviku Vabaduse hiide istutati võidutamm Valla koolides peeti lõpuaktuseid Loo alevikus küttekulud vähenevad Kaitseliitlased Rein Peetrimägi, Ülo Kurgpõld, Rene Saart ja Andres Sikka Võidutamme
Alkaaen 2007 elämme Virossa aikaa, mikä muistetaan Suomessa 90 alun lamana, kiinteistömarkkinoiden uuta nousua ennustetan 2009
Mitä tapahtuu Viron kiinteistömarkkinoilla? 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2007 2007 2007 2007 2007 2007 2007 2007 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 01 02
Einike Pilli. Toetab Euroopa Liit ÕPPIMISOSKUSED
Einike Pilli Toetab Euroopa Liit ÕPPIMISOSKUSED Vihik aitab Sul paremini aru saada õppimise olemusest ja sellest, milline õppimine on tõhus; analüüsida ennast õppijana ja mõista, kuidas oma õppimiseelistusi
ma-infinitiivi NB! Selle/st hooli/mata / selle/le vaata/mata siitä huolimatta, vaikka, kuitenkin
ma-infinitiivi ma- infinitiivi vastaa suomen 3.infinitiiviä. suomen -maan, -mään viron -ma luke/maan luge/ma oppi/maan õppi/ma NB! sisäheitto (2-tavuisissa -a. -ä -vartaloisissa): saatta/maan saat/ma löytä/mään
Algavad KG 14. kirjanduspäevad!
Nr. 10 (369) 12. november 2008 Tänu Kesklinna Eralasteaia lapsed ja õpetajad tänavad neid Kuressaare gümnaasiumi õpilasi ja õpetajaid, kes ei pidanud paljuks koolivaheajal jagada oma oskusi ja teadmisi
Piimatööstus pole kolimist ikka veel otsustanud Tallinna Piimatööstus pidi märtsi lõpuks valima, kas ta viib tootmise pealinnast
Viljandi maakonna päevaleht Laupäev, Nr. 64 Hind 6 krooni Asutanud C.R. Jakobson 1878 ILM +5 vihmane Täna pilvisus hõreneb ja pärastlõunal alates saartest sadu lakkab. Puhub läänekaare tuul kiirusega 3
VADJALASTE JA ISURITE USUNDI KIRJELDAMINE 19. SAJANDI SOOME UURIJATE REISIKIRJADES
VADJALASTE JA ISURITE USUNDI KIRJELDAMINE 19. SAJANDI SOOME UURIJATE REISIKIRJADES Ergo-Hart Västrik TEESID: Artiklis vaadeldakse mõningaid diskursiivseid konstruktsioone Ingerimaa õigeusklike põliselanike,
Esitluste koostamine. Kristiina Klaas
Esitluste koostamine Kristiina Klaas Esitlustarkvara Esitlustarkvara, mille abil saab kujundada kilele ja paberile trükitavaid või arvutist dataprojektori abil näidatavaid esitlusmaterjale. Sisaldab slaidide
Miten tutkia lähdekielen vaikutusta oppijankielen universaalina piirteenä?
Miten tutkia lähdekielen vaikutusta oppijankielen universaalina piirteenä? Esitelmä oppijankielen korpustyöpajassa 17.1.2008 Annekatrin Kaivapalu Tallinnan yliopisto Oppijankielen universaaleja piirteitä
Valikute rägastikus Tugiõpilastegevuse koolitusmaterjalid narkoennetustööks
Valikute rägastikus Tugiõpilastegevuse koolitusmaterjalid narkoennetustööks Valikute rägastikus Tugiõpilastegevuse koolitusmaterjalid narkoennetustööks 1 Väljaandja Mannerheimin Lastensuojeluliitto ry
MÜÜGIESINDAJA-PROJEKTIJUHT
MÜÜGIESINDAJA-PROJEKTIJUHT VÄLJAKUTSE AKTIIVSELE MÜÜGIMEHELE EHITUS- JA TOOTMISSEKTORIS! B&H Solutions OÜ kliendiks on regiooni suurimaid tööriistade, ehitustehnika, ehitus- ja töösusseadmete rendiettevõte