Ohje 14/ (9) Erikoissairaanhoidon valtakunnalliset jälkitarkastuskäytännöt. Jälkitarkastuskäytäntöjen arviointi ja Valviran ohjeistus
|
|
- Antti Myllymäki
- 8 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Ohje 14/ (9) Sairaanhoitopiireille Erikoissairaanhoidon valtakunnalliset jälkitarkastuskäytännöt Eduskunnan oikeusasiamies on todennut päätöksessään (Dnro 3283/4/10) Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HYKS Silmätautien klinikan ja HYKS Jorvin sairaalan menettelyn olleen lainvastaista, kun ne ovat ohjanneet potilaan leikkauksen jälkitarkastukseen yksityissektorille potilaan omalla kustannuksella. Sairaanhoitopiirin olisi tullut järjestää tarpeelliset jälkitarkastukset potilaalle joko itse tai käyttämällä muita vaihtoehtoisia keinoja järjestää lakisääteiset terveyspalvelut. Eduskunnan oikeusasiamies on pyytänyt edellä mainitussa päätöksessään Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirastoa (Valviraa) ohjaamaan ja valvomaan sitä, että julkisen terveydenhuollon toimintayksiköissä noudatetaan lainmukaista menettelyä jälkitarkastusten järjestämisessä. Eduskunnan oikeusasiamies on pyytänyt Valviraa ilmoittamaan mennessä toimenpiteistään, joihin se on asiassa ryhtynyt. Valvira on selvittänyt oikeusasiamiehen päätöksen (Dnro 3283/4/10) johdosta kevään 2012 aikana erikoissairaanhoidon valtakunnallisia jälkitarkastuskäytäntöjä kaikissa Suomen sairaanhoitopiireissä. Valvira on pyytänyt kaikkia sairaanhoitopiirejä antamaan selvityksen jälkitarkastusten järjestämisessä noudattamastaan käytännöstä ja sen perusteista. Valvira on pyytänyt liittämään selvityksiin myös mahdolliset jälkitarkastuksia koskevat toimintaohjeet ja määräykset, ja erityisesti kirurgisten, silmätautien ja gynekologisten toimenpiteiden yhteydessä asiassa potilaalle annettavat ohjeet ja/tai kirjepohjat. Jälkitarkastuskäytäntöjen arviointi ja Valviran ohjeistus 1 Yleistä Haasteista sairaanhoitopiirien menettelyn arvioinnissa Valviran kaikilta sairaanhoitopiireiltä saamat selvitykset niiden menettelystä silmätautien, gynekologisten, kirurgisten sekä muiden erikoisalojen toimenpiteiden jälkitarkastusten järjestämisestä olivat sisällöltään ja laajuudeltaan hyvin eritasoisia. Selvitysten liitteenä on toimitettu vaihtelevan laajuinen kooste jälkitarkastuksia koskevista toimintaohjeista ja määräyksistä sekä potilaalle annettavista potilasohjeista tai kirjepohjista. Osa potilasohjeista on kattavia, ja niistä saa hyvän käsityksen potilaiden ohjeistamiskäytännöistä, kun taas joistakin sairaanhoitopiireistä on saatu niukasti potilasohjeita, eikä kaikista ole ilmennyt olennaisia tietoja jälkitarkastuskäytännön arvioimiseksi. Sairaanhoitopiirien lausunnot ja potilasohjeet kirurgisten ja muiden erikoisalojen toimenpiteiden jälkitarkastuksista poikkeavat sisällöltään ja laa-
2 Ohje 14/ (9) juudeltaan eniten toisistaan, ja johtopäätösten tekeminen aloilla noudatettavista käytännöistä on ollut sen vuoksi vaikeaa. Valvira pitää mahdollisena, että kaikkea informaatiota sairaanhoitopiirien toimintakäytännöistä tai potilaille tehtävistä jälkitarkastuksista ja niihin liittyvistä ohjeista ei ole toimitettu lausuntojen yhteydessä Valviralle. Jälkitarkastusten järjestäminen ja niiden tarpeen arviointi Julkisen terveydenhuollon toimintayksikön pitää järjestää tarpeelliset jälkitarkastukset potilaalle joko itse tai käyttämällä muita vaihtoehtoisia keinoja järjestää lakisääteiset terveyspalvelut. Kuten oikeusasiamies on todennut edellä mainitussa päätöksessään, toimenpiteen jälkeiset, lääketieteellisesti perustellut jälkitarkastukset ovat tarpeellinen osa hoitokokonaisuutta, johon potilaalla on perustuslain ja potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (jäljempänä potilaslaki) mukaisesti oikeus. Tämän johdosta hoitokokonaisuuteen sisältyvät jälkitarkastukset kuuluvat julkisen terveydenhuollon järjestämisvastuulle. Kunnan järjestämisvastuuseen kuuluvasta erikoissairaanhoidosta säädetään erikoissairaanhoitolain (1062/1989) 3 :ssä, jonka mukaan kunnan, joka on kotikuntalain mukaan henkilön kotikunta, on huolehdittava siitä, että henkilö saa tarpeellisen erikoissairaanhoidon terveydenhuoltolain mukaisesti. Tämän velvoitteen mukaisen erikoissairaanhoidon järjestämiseksi kunnan on kuuluttava johonkin sairaanhoitopiirin kuntayhtymään. Kansanterveyslain 5 :n nojalla kunnan on pidettävä huolta kansanterveystyöstä eli perusterveydenhuollosta. Kunnan järjestämisvastuuseen kuuluvan perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon toteuttamisesta ja sisällöstä säädetään terveydenhuoltolain 2-6 luvuissa. Jos julkinen terveydenhuolto ei voi itse tuottaa palvelua, sen on hankittava palvelu joko muulta julkiselta tai yksityiseltä palvelujen tuottajalta sosiaalija terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annetun lain (733/1992) 4 :ssä säädetyin tavoin. Mainitun lainkohdan mukaan kunta voi järjestää sosiaali- ja terveydenhuollon alaan kuuluvat tehtävät: 1. hoitamalla toiminnan itse; 2. sopimuksin yhdessä muun kunnan tai muiden kuntien kanssa; 3. olemalla jäsenenä toimintaa hoitavassa kuntayhtymässä; 4. hankkimalla palveluja valtiolta, toiselta kunnalta, kuntayhtymältä tai muulta julkiselta taikka yksityiseltä palvelujen tuottajalta; taikka 5. antamalla palvelunkäyttäjälle palvelusetelin, jolla kunta sitoutuu maksamaan palvelun käyttäjän kunnan hyväksymältä yksityiseltä palvelujen tuottajalta hankkimat palvelut kunnan päätöksellä asetettuun setelin arvoon asti. Potilaalle ei saa sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992) 12 :n mukaan aiheutua hoidosta ylimääräisiä kustannuksia, vaikka julkinen terveydenhuolto ei itse toteuttaisi järjestämisvastuulleen kuuluvaa hoitoa. Olennaista on, ettei hoitokokonaisuuteen kuuluvaa jälkitarkastusta saa erottaa hoitokokonaisuudesta siten, että potilaalle koituu siitä ylimääräisiä
3 Ohje 14/ (9) kustannuksia. Jälkitarkastusten tarve on arvioitava, ja lääketieteellisesti tarpeelliset jälkitarkastukset on järjestettävä julkisen terveydenhuollon toimesta ja kustannusvastuulla. Jälkitarkastusten tarvearvioinnissa on tärkeää määritellä myös se, tarvitseeko potilas erikoissairaanhoidon tasoista jälkitarkastusta vai voidaanko se toteuttaa perusterveydenhuollossa. Jos kyse on esimerkiksi ompeleiden poistosta ja haavaalueen tarkistamisesta, on yleensä perusteltua siirtää potilaan hoito perusterveydenhuoltoon. Tällöin terveyskeskuslääkäri voi muun ohella arvioida sitä, onko potilasta tarpeen ohjata takaisin erikoissairaanhoitoon jälkitarkastukseen. Valvira toteaa, että sairaanhoitopiirin kuntayhtymän on terveydenhuoltolain (1326/2010) 33 :n mukaan suunniteltava ja kehitettävä erikoissairaanhoitoa siten, että perusterveydenhuolto ja erikoissairaanhoito muodostavat toiminnallisen kokonaisuuden. Tämä merkitsee sopimista alueellisista hoitokäytännöistä, muun ohella potilaiden erikoissairaanhoidon jälkeisten tarkastusten tekemisestä perusterveydenhuollossa. Mainitun lain 34 :n mukaan samaan sairaanhoitopiirin kuntayhtymään kuuluvien kuntien on laadittava terveydenhuollon järjestämissuunnitelma. Valtioneuvoston asetuksen (337/2011) 7 :n mukaisesti suunnitelmassa on sovittava muun muassa alueellisista hoitoketjuista. Osa sairaanhoitopiireistä on selvityksessään arvioinut strukturoidusti, milloin jälkitarkastus on tarpeen järjestää erikoissairaanhoidossa, milloin se voidaan järjestää perusterveydenhuollossa, ja milloin pelkkä yhteydenotto potilaaseen tai potilaalta riittää varmistamaan, että toimenpiteestä toipuminen on sujunut ilman komplikaatioita. Jälkihoidon suunnittelua koskeva toimintaohje on saadun selvityksen mukaan ollut käytössä ainakin kolmessa sairaanhoitopiirissä. Muut sairaanhoitopiirit ovat todenneet, että niissä noudatetaan vakiintunutta käytäntöä jälkitarkastusten järjestämisestä, tai että jatkohoito riippuu hoitavan lääkärin arvioista. Osa sairaanhoitopiireistä, on viitannut julkisen terveydenhuollon rajallisiin resursseihin ja perustellut sillä jälkitarkastusten siirtämistä yksityiselle sektorille. Valvira toteaa, etteivät hoidon kustannukset ole laillinen peruste erottaa hoitokokonaisuuteen olennaisesti kuuluvaa osaa, kuten jälkitarkastusta, potilaan järjestämis- ja kustannusvastuulle. Myös eduskunnan oikeusasiamies on todennut eräässä päätöksessään (921/04), että potilaan on saatava hoitoa terveydentilansa ja lääketieteellisesti todetun hoidon tarpeen perusteella. Määrärahojen puuttuminen ei ole peruste jättää hoito antamatta. Valviran käsityksen mukaan sairaanhoitopiirien tulisi täsmentää toimintaohjeitaan ja -käytäntöjään sen arvioimisessa, mitkä jälkitarkastukset ovat lääketieteellisesti perusteltuja ja kuuluvat hoitokokonaisuuteen ja siten julkisen terveydenhuollon järjestämisvastuulle. Samoin Valviran käsityksen mukaan sairaanhoitopiirien tulisi tarkentaa ohjeitaan siitä, millaisia toimintakäytäntöjä noudatetaan tarpeellisten jälkitarkastusten toteuttamisessa.
4 Ohje 14/ (9) Jälkitarkastuksen järjestämisestä ja tarpeellisuudesta Potilaan informointi Saadun selvityksen mukaan sairaanhoitopiirit järjestävät potilaan jatkohoidon tai jälkitarkastuksen joko 1. erikoissairaanhoidossa hoidon antaneessa yksikössä tai niin kutsutulla jälkipoliklinikalla, 2. perusterveydenhuollossa (terveyskeskuksessa) oman lääkärin vastaanotolla, 3. työterveyshuollossa, 4. antamalla potilaalle maksusitoumuksen (yksi sairaanhoitopiiri), 5. hankkimalla hoidon ostopalveluna (kolme sairaanhoitopiiriä), 6. siirtämällä potilaan hoidon lähetteen tehneelle lääkärille (riippumatta siitä missä hän työskentelee), 7. kehottamalla potilasta ottamaan yhteyttä hoidon antaneeseen yksikköön, jos toimenpiteen jälkeisiä komplikaatioita ilmenee, 8. antamalla potilaalle soittoajan tai niin että, 9. potilas hakeutuu halutessaan yksityisen lääkärin vastaanotolle omalla kustannuksellaan tai että, 10. potilas ohjataan yksityisen lääkärin vastaanotolle jälkitarkastukseen. Selvityksessä on ilmennyt, että sairaanhoitopiireillä on erilaiset käsitykset siitä, mikä on lääketieteellisesti tarpeellinen hoitokokonaisuuteen kuuluva jälkitarkastus. Erityisesti kaihileikkauksien jälkitarkastusten tarpeellisuudesta on suuria näkemyseroja, joihin palataan kohdassa 4. Valvira korostaa, että potilaan selkeä informointi toimenpiteen jälkitarkastuksesta ja jälkihoidosta on erittäin tärkeää. Potilaalla on oikeus saada tieto hoitoonsa liittyvistä seikoista, muun muassa jälkitarkastuksen tarpeellisuudesta, sen järjestämisestä ja siihen pääsyn ajankohdasta sekä siitä, mihin tahoon hän ottaa yhteyttä mahdollisten komplikaatioiden ilmaantuessa. Potilaan tiedonsaantioikeudesta ja vastaavasti terveydenhuollon ammattihenkilön potilaan hoitoa koskevasta selontekovelvollisuudesta säädetään potilaslain 4 ja 5 :ssä sekä terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain 15 :ssä. Potilasasiakirjoihin on kirjattava selkeästi muun muassa potilaan hoidon järjestämisen, toteuttamisen ja seurannan turvaamiseksi tarpeelliset tiedot potilaslain 12 :n ja sosiaali- ja terveysministeriön potilasasiakirjoista antaman asetuksen mukaisesti. Potilaalla on luonnollisesti oikeus valita, hakeutuuko hän hoidettavaksi julkiselle vai yksityiselle sektorille. Monet sairaanhoitopiirit ovat selvityksissään esittäneet, että potilaan kanssa voidaan sopia siitä, että hän menee jälkitarkastukseen yksityislääkärin vastaanotolle, jos potilaalla on esimerkiksi oma hoitava lääkäri tai hän on tullut yksityislääkärin lähetteellä julkiseen terveydenhuoltoon. Valvira korostaa, että potilaalle on aina selvitettävä, että hänellä on oikeus saada hoitokokonaisuuteen kuuluva, hoitavan lääkärin tarpeelliseksi arvioima jälkitarkastus julkisen terveydenhuollon (sairaanhoitopiirin tai terveyskeskuksen) järjestämänä riippumatta siitä, missä potilaan aiemmin käyttämä tai hänet toimenpiteeseen lähettänyt lääkäri työskentelee. Kunta voi käyttää sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta annetussa laissa tar-
5 Ohje 14/ (9) koitettuja, vaihtoehtoisia tapoja järjestää tarpeelliset hoidot potilailleen. Potilaalle voidaan esimerkiksi antaa maksuseteli, jolloin potilas voi itse valita, mihin hän menee jälkitarkastukseen. Valvira pitää jossain määrin ongelmallisena myös potilaan ohjaamista työterveyshuoltoon jälkitarkastukseen. Saadun selvityksen mukaan 13 kahdestakymmenestä sairaanhoitopiiristä ohjaa potilaita jälkitarkastuksiin tai ompeleiden poistoon työterveyshuoltoon. Valvira toteaa, että siirrettäessä potilaan jatkohoito työterveyshuoltoon, on selvitettävä, saako potilas todella kyseisen hoidon työterveyshuollossaan. Ellei kyseessä ole työterveyslaissa tarkoitettu työhön liittyvän sairauden tai vamman hoito, tai potilaan työnantaja ei ole tehnyt vapaaehtoista sopimusta työntekijöidensä sairaanhoidon järjestämisestä, potilas ei välttämättä pääse jälkitarkastukseen ja jatkohoitoon työterveyshuoltoon. Valviran käsityksen mukaan sairaanhoitopiirien tulisi varmistua siitä, että työterveyshuoltoon jälkitarkastukseen tai jatkohoitoon ohjattavien potilaiden työnantajilla on sellainen työterveyshuoltoa koskeva sopimus, että potilaat todella saavat jälkitarkastuksen tai jatkohoidon työterveyshuollon palveluina. Saadun selvityksen mukaan kaikissa sairaanhoitopiireissä annetaan potilaalle ohje ottaa yhteyttä hoitaneeseen yksikköön, päivystyspoliklinikalle tai terveyskeskukseen, mikäli hänellä ilmenee leikkauksen jälkeisiä komplikaatioita. Ohjeiden sisältö kuitenkin vaihtelee suuresti. Osa ohjeista on kattavia ja informatiivisia, ja niihin on kirjattu diagnoosi, selvitys toimenpiteen kulusta, jatkohoitotiedot sekä ohjeet toipilasajaksi, kun taas osa ohjeista on sisällöltään yleisiä toimenpidekuvauksia. Valvira pitää esimerkiksi hyvänä käytäntönä erään sairaanhoitopiirin tapaa antaa jokaiselle potilaalle henkilökohtainen kotiutusohje, johon on kirjattu jälkitarkastuspaikka. Joistakin potilasohjeista puuttuvat hoitaneen yksikön yhteystiedot ja sellaisten komplikaatioiden kuvaukset, joiden johdosta pitää ottaa terveydenhuoltoon yhteyttä, kuvaillaan usein suppeasti. Osassa sairaanhoitopiirien Valviralle toimittamista selvityksistä kerrotaan jälkitarkastusten järjestämisestä eri tavoin kuin selvityksen liitteenä olevissa potilasohjeissa. Valvira toteaa, että useissa potilasohjeessa oleva maininta siitä, että jälkitarkastuksesta sovitaan erikseen, ei ole riittävän informatiivinen. Myöskään useissa potilasohjeissa esiintyvät termit avohoito tai avoterveydenhuolto eivät ole potilaalle ymmärrettäviä. Avohoitoa (laitoshoidon vastakohta) annetaan sekä julkisessa terveydenhuollossa että yksityisellä sektorilla. Valvira huomauttaa, että potilasohjeissa toistuvasti esiintyvä ohjeistus hakeutua jälkitarkastukseen joko terveyskeskukseen tai yksityisen lääkärin vastaanotolle on epäasianmukainen, koska vaihtoehdot eivät ole rinnasteisia. Jos potilaalle kerrotaan mahdollisuudesta hakeutua jälkitarkastukseen yksityissektorille, hänelle on myös kerrottava, että hänelle aiheutuu silloin enemmän kustannuksia kuin julkisella sektorilla. Valviran käsityksen mukaan potilaalle tulee antaa jälkihoidosta selkeät ohjeet sekä kirjallisesti että suullisesti. Jos potilaan hoito on päätetty erikoissairaanhoidossa, ja hänelle on annettu ohjeet ottaa komplikaatioiden ilmetessä yhteyttä johonkin terveydenhuollon toimintayksikköön, komplikaatiot on kuvailtava ohjeessa niin selkeästi, että potilas osaa hakeutua ajoissa hoitoon. Potilasohjeessa on kuvailtava
6 Ohje 14/ (9) ne oireet ja tilanteet, joiden takia on ehdottomasti otettava yhteyttä toimenpiteen suorittaneeseen yksikköön. Potilasohjeessa pitää myös olla niiden toimintayksiköiden tarkat yhteystiedot, joihin potilasta kehotetaan ottamaan yhteyttä. Samoin potilaalle on kerrottava, mihin vuorokauden aikaan mihinkin toimintayksikköön voi ottaa yhteyttä komplikaatioiden johdosta. Kattava kirjallinen ohjeistus jälkitarkastuksesta ja jälkihoidosta vähentää myös potilaan turhia tai epätarkoituksenmukaisia yhteydenottoja toimintayksiköihin. Jos sairaanhoitopiiri on sopinut alueellisista hoitokäytännöistä siten, että jälkitarkastus tehdään terveyskeskuksessa, potilasohjeessa on oltava yhteystiedot, joista potilas voi varata jälkitarkastusajan. Ohjeista on käytävä selkeästi ilmi, missä julkisessa toimintayksikössä jälkitarkastus tehdään. Yksityislääkäriä ei saa esittää rinnasteisena vaihtoehtona. 2 Jälkitarkastukset gynekologisten toimenpiteiden jälkeen Saadun selvityksen mukaan seitsemän sairaanhoitopiiriä on luopunut rutiininomaisista jälkitarkastuksista gynekologisten toimenpiteiden jälkeen. Vain yksi naistentautien yksikkö ilmoittaa järjestävänsä jälkitarkastukset lähes poikkeuksetta kaikille leikkauspotilaille gynekologian poliklinikalla. Suurin osa sairaanhoitopiireistä on todennut arvioivansa toimenpiteen jälkeen, onko potilaalle tarvetta järjestää jälkitarkastus erikoissairaanhoidossa tai perusterveydenhuollossa. Kaikissa sairaanhoitopiireissä oli käytäntönä kehottaa potilasta ottamaan yhteyttä naistentautien poliklinikalle, mikäli leikkauksen jälkeen ilmenee komplikaatioihin viittaavia ongelmia. Useista Valviralle toimitetuista potilasohjeista ei kuitenkaan käynyt selvästi ilmi, mihin hoitoyksikköön pitää ottaa yhteyttä, eikä yhteystietoja ollut annettu. Epäselvyyttä oli erityisesti raskauden keskeytystä ja keskeytymistä koskevissa potilasohjeissa. Osassa ohjeista todetaan, että jatkohoito järjestetään avohoidossa tai potilaita kehotettiin ottamaan yhteyttä avoterveydenhuoltoon, ilman, että ilmenisi, mistä avohoidon järjestäjästä on kyse ja mitkä ovat yhteystiedot sinne. Kuten edellä on mainittu, potilaille annettavien tietojen on oltava selkeitä ja helposti ymmärrettäviä. Valvira pitää myös ongelmallisena sitä, että potilas ohjataan gynekologisten toimenpiteiden jälkeen vaihtoehtoisesti terveyskeskukseen tai yksityisen gynekologin vastaanotolle. Valvira viittaa edellä toteamaansa siitä, että julkiselle tai yksityiselle terveydenhuollon palveluntuottajalle ohjaamista ei tule esittää potilasohjeessa rinnasteisesti, vaan potilasta tulee informoida kustannuseroista, jotka hänelle syntyvät, jos hän valitsee yksityisen palveluntarjoajan sekä hänen oikeudestaan saada tarpeelliseksi arvioitu jälkitarkastus julkisin varoin kustannettuna ja julkisen terveydenhuollon järjestämänä. 3 Jälkitarkastukset kirurgisten ja muiden erikoisalojen toimenpiteiden jälkeen Kuten edellä on todettu, sairaanhoitopiirien antamat selvitykset kirurgisilla ja muilla erikoisaloilla noudatettavista jälkitarkastuskäytännöistä ovat sisäl-
7 Ohje 14/ (9) löltään toisistaan hyvin erilaisia, ja johtopäätösten tekeminen on ollut sen vuoksi vaikeaa. Saadusta selvityksestä ilmenee kuitenkin, että lähes kaikki sairaanhoitopiirit arvioivat toimenpiteen jälkeen, onko potilaalle tarvetta järjestää jälkitarkastusta poliklinikalla. Jatkohoitokäytännöt vaihtelevat erikoisaloittain, mikä onkin perusteltua. Valvira pitää potilaiden yhdenvertaisuuden kannalta kuitenkin ongelmallisena sitä, että joidenkin selvityksien perusteella jatkohoidosta päättäminen on lääkärikohtaista. Jatkohoidon tarpeen arvioi luonnollisesti parhaiten hoitava lääkäri, mutta Valviran käsityksen mukaan sairaanhoitopiirien tulisi täsmentää toimintaohjeitaan niin, että niiden alueella noudatettava jatkohoito- ja jälkitarkastuskäytäntö on yhtenäinen siten, että sen periaatteet eivät vaihtele lääkärikohtaisesti. Yhdeksän sairaanhoitopiiriä kertoo ohjaavansa potilaita työterveyshuoltoon jälkitarkastukseen tai ompeleiden poistoon. Valvira viittaa edellä esittämäänsä ja toteaa, että sairaanhoitopiirien pitää varmistua siitä, että työterveyshuoltoon jälkitarkastuksiin tai jatkohoitoon ohjattavilla potilailla todella on myös oikeus saada sieltä kyseisiä terveyden- tai sairaanhoidon palveluita. Osa kirurgisten toimenpiteiden potilasohjeista on yleisluontoisia kuvauksia sairaudesta tai vaivasta, sen hoitamiseksi tehtävästä toimenpiteestä ja toipumisesta, eikä niissä ole mitään mainintoja jälkihoidosta. Valvira pitää tarpeellisena, että jälkihoidon ohjeistus annetaan sekä suullisesti että kirjallisesti. 4 Jälkitarkastukset silmätaudeissa Tarvearviointi silmätautien erikoisalan jälkitarkastuksissa Saadun selvityksen mukaan kaikki sairaanhoitopiirit ovat arvioineet ennen potilaan kotiuttamista, onko potilaalle suoritettu toimenpide sellainen, että hänelle tarvitsee tehdä jälkitarkastus erikoissairaanhoidossa. Esimerkiksi silmänpaineen leikkaushoidon jälkeen yhdeksän sairaanhoitopiiriä piti jälkitarkastusta silmätautien poliklinikalla tarpeellisena. Harmaakaihileikkausten jälkitarkastukset Saadun selvityksen mukaan kaihileikkauksen jälkihoito järjestetään eri tavalla eri sairaanhoitopiireissä. Jälkitarkastus tehdään joko a) leikkauspäivänä tai b) noin kuukauden kuluttua leikkauksesta silmätautien poliklinikalla tai yksityisen silmälääkärin vastaanotolla taikka c) jälkitarkastusta ei järjestetä lainkaan. Sairaanhoitopiireissä oli myös vaihtelevia käsityksiä siitä, onko jälkitarkastus kaihileikkauksen jälkeen tarpeellinen. Kaksi sairaanhoitopiiriä katsoi selvityksissään, että jälkitarkastus on aina välttämätöntä suorittaa kuukauden kuluttua leikkauksesta ja esitti asialle perustelunsa. Viidessä sairaanhoitopiirissä on suositeltu kaihia koskevissa potilasohjeissa, että potilaan tulee hakeutua avosektorin silmälääkärin vastaanotolle
8 Ohje 14/ (9) kuukauden kuluttua kaihileikkauksesta. Valvira katsoo, että edellä mainittujen sairaanhoitopiirien kaihileikkauksia koskevista potilasohjeista on tulkittavissa, että jälkitarkastukset katsotaan tarpeellisiksi, vaikka potilasohje onkin tältä osin epämääräinen. Neljässä sairaanhoitopiirissä katsotaan, että kotiinlähtöpäivänä, muutaman tunnin kuluttua toimenpiteestä, tehtävä tarkastus on jälkitarkastus. Yhden sairaanhoitopiirin selvityksen mukaan jälkitarkastus voidaan tehdä joko leikkauspäivänä tai myöhemmin. Yhdentoista sairaanhoitopiirin selvityksessä katsottiin, ettei kaihileikkauksen jälkeen ole tarpeen tehdä lainkaan jälkitarkastusta. Jotkut sairaanhoitopiirit ovat perustelleet kaihileikkauksen jälkitarkastuksen tarpeettomuutta sillä, että kaihileikkauksen jälkeen on harvoin komplikaatioita sekä sillä, ettei jokaisen leikkauksen jälkeen ole terveydenhuollon rajallisten resurssien johdosta mahdollista tehdä jälkitarkastusta. Valvira toteaa, että resurssien puute ei saa vaikuttaa arvioon jälkitarkastuksen tarpeellisuudesta. Terveydenhuollon palvelujen tarvetta arvioitaessa perusteena pitää olla potilaan terveydentilan edellyttämä, lääketieteellisesti perusteltu hoidon tarve. Osa sairaanhoitopiireistä on todennut, että potilasta ohjeistetaan hakeutumaan yksityisen silmälääkärin vastaanotolle jälkitarkastukseen, jotta hänelle voidaan samalla tehdä silmälasimääritys. Osa taas toteaa, että potilaat ohjataan yksityisen silmälääkärin vastaanotolle vain uusien silmälasien hankkimista varten. Valvira viittaa Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen ratkaisuun Dnro 5008/13/2007, jossa todetaan, että silmälasien määrääminen silmien taittovirheen korjaamiseksi ei kuulu julkisen terveydenhuollon järjestämisvelvollisuuteen ja toteaa, että silmäleikkauksen jälkitarkastus ja kaihileikkauksen jälkeen tehtävä silmälasimääritys on pidettävä erillään. Potilaalle pitää kuitenkin selvittää, että hänellä on oikeus saada tarpeelliseksi arvioitu jälkitarkastus julkisen terveydenhuollon järjestämänä, eikä potilaita saa ohjata näihin jälkitarkastuksiin yksityiselle silmälääkärille omalla kustannuksellaan. Valvira toteaa, ettei se voi valvontaviranomaisena määritellä sitä, onko jälkitarkastus lääketieteellisesti tarpeen tietyn toimenpiteen jälkeen ja kuuluuko se siten potilaan hoitokokonaisuuteen. Valvira lähettää Terveydenhuollon ja hyvinvoinnin laitokselle ja Sosiaali- ja terveysministeriölle ehdotuksen siitä, että maassamme on tarpeen saada valtakunnallisesti yhtenäinen linjaus harmaakaihileikkausten jälkitarkastusten tarpeellisuudesta, jotta potilaat olisivat yhdenvertaisessa asemassa riippumatta siitä, missä heidän leikkauksensa on suoritettu. Valvira lähettää ehdotuksen tiedoksi Duodecimille, joka laatii Käypä hoito suositukset. Valvira ehdottaa valtakunnallisen ohjeistuksen laatimista siitä, onko kaihileikkauksen jälkeen tarpeen tehdä kliininen tutkimus eli jälkitarkastus osana leikkaushoidon kokonaisuutta myöhäisten komplikaatioiden poissulkemiseksi. Ohjeessa pitää ottaa kantaa myös siihen, tarvitseeko jälkitarkastus tehdä kaikille, ja jos ei, niin mille potilasryhmille se pitää tehdä.
9 Ohje 14/ (9) Lisätiedot Asiasta antaa tarvittaessa lisätietoja lakimies Maria Färkkilä, puh (maria.farkkila@valvira.fi) ja ryhmäpäällikkö, lääkintöneuvos Markus Henriksson puh (markus.henriksson@valvira.fi). Sovelletut säännökset Erikoissairaanhoitolaki (1062/1989) 3 ja 5 Kansanterveyslaki (66/1972) 2 ja 5 Laki potilaan asemasta ja oikeuksista (785/1992) 3 :n 2 mom., 4, 5 ja 6 ja 12 Laki sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista (734/1992) 12 Laki Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirastosta (669/2008) 2 :n 2 mom. 1 kohta ja 6 Laki sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionavustuksesta (733/1992) 4 Laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä (559/1994) 15 Sosiaali- ja terveysministeriön asetus potilasasiakirjoista (298/2009) 7 :n 1 mom., 11 ja 18 Suomen perustuslaki (731/1999)19 :n 3 mom. Terveydenhuoltolaki (1326/2010) 2-6 luvut Valtioneuvoston asetus terveydenhuollon järjestämissuunnitelmasta ja erikoissairaanhoidon järjestämissopimuksesta (337/2011) 1-2 luvut Ylijohtaja Marja-Liisa Partanen Marja-Liisa Partanen Lakimies Maria Färkkilä Maria Färkkilä Jakelu Tiedoksi Etelä-Karjalan, Etelä-Pohjanmaan, Etelä-Savon, Helsingin ja Uudenmaan, Itä-Savon, Kainuun, Kanta-Hämeen, Keski-Pohjanmaan, Keski-Suomen, Kymenlaakson, Lapin, Länsi-Pohjan, Pirkanmaan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Pohjanmaan, Pohjois-Savon, Päijät-Hämeen, Satakunnan, Vaasan ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirien kuntayhtymien terveydenhuollosta vastaavat johtajat Sosiaali- ja terveysministeriö, Eduskunnan oikeusasiamies, Terveydenhuollon ja hyvinvoinnin laitos, Oikeuskansleri, Kuntaliitto ja Suomalaisen lääkäriseura Duodecimin Käypä hoito toimitus sekä, Etelä-Suomen, Itä- Suomen, Lounais-Suomen, Länsi- ja Sisä-Suomen, Pohjois-Suomen ja Lapin aluehallintovirastot
Päätös. Laki. kansanterveyslain muuttamisesta
EDUSKUNNAN VASTAUS 94/2004 vp Hallituksen esitys laeiksi kansanterveyslain ja erikoissairaanhoitolain sekä eräiden muiden lakien muuttamisesta Asia Hallitus on antanut eduskunnalle esityksensä laeiksi
SAIRAANHOITOPIIRI VASTAA MYÖS OSTOPALVELUNA POTILAALLE HANKITUN HOIDON TOTEUTUMISESTA
22.10.2015 Dnro 4709/4/14 Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen Esittelijä: Esittelijäneuvos Kaija Tanttinen-Laakkonen SAIRAANHOITOPIIRI VASTAA MYÖS OSTOPALVELUNA POTILAALLE HANKITUN HOIDON TOTEUTUMISESTA
Ohje 10/2013 1 (6) Dnro 7223/06.00.00.05/2013 6.9.2013. Jakelussa mainituille
Ohje 10/2013 1 (6) Jakelussa mainituille Ympärivuorokautinen suun terveydenhuollon päivystys on kuntien ja sairaanhoitopiirien lakisääteinen velvollisuus Valvira muistuttaa terveyskeskuksia ja sairaanhoitopiirejä
Kiireettömään hoitoon pääsy
Kiireettömään hoitoon pääsy Hoidon tarve on arvioitava samoin perustein koko maassa Potilaan hoidon tarve pitää arvioida ja hoito toteuttaa terveydenhuollon eri toimipisteissä yhtenäisin lääketieteellisin
AJANVARAUKSELLA HOITOON helppoa, kun on puhelin
AJANVARAUKSELLA HOITOON helppoa, kun on puhelin 17.9.2015 1 Kiireettömän hoitoon pääsyn valvonta Kiireetöntä hoitoon pääsyä koskevat säännökset tulivat kansanterveyslakiin ja erikoisairaanhoitolakiin vuonna
Sosiaalihuollon tutkimus, koulutus ja kehittäminen työseminaari. Tarja Myllärinen 10.4.2014
Sosiaalihuollon tutkimus, koulutus ja kehittäminen työseminaari Tarja Myllärinen 10.4.2014 Sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestäminen viidelle alueelle Valtioneuvoston tiedote 23.3.2014 Alueet rakentuvat
Terveydenhuollon ammattihenkilön vastuu, velvollisuudet ja oikeudet
Terveydenhuollon ammattihenkilön vastuu, velvollisuudet ja oikeudet Riitta Pöllänen Ylilääkäri Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto (Valvira), Valvontaosasto 7.3.2014 Riitta Pöllänen@valvira.fi
KAUNEUSKIRURGISET TOIMENPITEET KUULUVAT TERVEYDENHUOLLON VALVONTAAN
23.9.2015 Dnro 3737/4/14 Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen Esittelijä: Esittelijäneuvos Kaija Tanttinen-Laakkonen KAUNEUSKIRURGISET TOIMENPITEET KUULUVAT TERVEYDENHUOLLON VALVONTAAN 1 KANTELU
Esittelijä: Vanhempi oikeusasiamiehensihteeri Kaija Tanttinen-Laakkonen POTILAS JOUTUI JONOTTAMAAN KAIHILEIKKAUKSEEN LIIAN PITKÄÄN
3.6.2010 Dnro 631/4/10 Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen Esittelijä: Vanhempi oikeusasiamiehensihteeri Kaija Tanttinen-Laakkonen POTILAS JOUTUI JONOTTAMAAN KAIHILEIKKAUKSEEN LIIAN PITKÄÄN 1
Kansallinen valinnanvapaus terveydenhuollossa. Terveydenhuoltolaki
Kansallinen valinnanvapaus terveydenhuollossa Terveydenhuoltolaki Terveydenhuoltolain merkitys Asiakaskeskeisyys julkisen potilaan rooli asiakkaana järjestelmän ohjaaja - valinnanmahdollisuus oman hoidon
POTILAAN VALINNAN VAPAUS
POHJOIS-POHJANMAAN SAIRAANHOITOPIIRI POTILAAN VALINNAN VAPAUS Aino-Liisa Oukka dos., johtajaylilääkäri PPSHP Asiakaslähtöisyys MIKSI? potilaan vahvempi osallistaminen hoitoonsa yleinen asenneilmapiiri
Opetus, tutkimus ja kehittämistoiminta sosiaalihuollossa. Marja Heikkilä Hankepäällikkö Keski-Suomen SOTE 2020 hanke
Opetus, tutkimus ja kehittämistoiminta sosiaalihuollossa Marja Heikkilä Hankepäällikkö Keski-Suomen SOTE 2020 hanke Olemmeko jälleen kerran lähtöruudussa? Uusi sosiaalihuoltolakiesitys ei puhu opetuksesta,
Ensihoitajan vastuut, velvollisuudet ja oikeudet
Ensihoitajan vastuut, velvollisuudet ja oikeudet SEHL:n opintopäivät 7.-8.4.2017 Jenna Uusitalo Väitöskirjatutkija, Helsingin yliopisto Jenna.uusitalo@helsinki.fi Sisältö 1. Vastuun ja velvollisuuden
Pöytäkirjanote Lausuntopyyntö sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislain hallituksen esityksen luonnoksesta
1 32 Lausuntopyyntö sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislain hallituksen esityksen luonnoksesta Kunnanhallitus 22.9.2014 Sosiaali- ja terveysministeriön asettama sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksen
Erva, mitä sen tulisi olla ja mitä se voisi olla? Jouko Isolauri 27.9.2012
Erva, mitä sen tulisi olla ja mitä se voisi olla? Jouko Isolauri 27.9.2012 Sosiaali- ja terveydenhuollon kustannusrakenne Keski-Suomessa 2 Lähteet: 1) Tilastokeskus, THL, Kuntien sosiaali- ja terveystoimen
Hoitoon pääsyn seuranta erikoissairaanhoidossa
Tiedosta hyvinvointia 1 Hoitoon pääsyn seuranta erikoissairaanhoidossa tilanne 31.8.2008 Tiedosta hyvinvointia Leikkausta, toimenpidettä tai hoitoa odottavien määrä ja odotusajat 31.8.2008 2 Joista odottaneet
PÄÄTÖS OMAAN ALOITTEESEEN ERIKOISSAIRAANHOIDON VALINNANVAPAUDESTA
30.12.2015 Dnro 4160/2/14 Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen Esittelijä: Esittelijäneuvos Kaija Tanttinen-Laakkonen PÄÄTÖS OMAAN ALOITTEESEEN ERIKOISSAIRAANHOIDON VALINNANVAPAUDESTA 1 KANTELU
HE 165/1998 vp PERUSTELUT
HE 165/1998 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi erikoissairaanhoitolain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi erikoissairaanhoitolakia siten, että valtioneuvosto
Hankintalain uudistaminen, sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen hankinta
Hankintalain uudistaminen, sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen hankinta 19.9.2014 Tuula Haatainen Varatoimitusjohtaja Kuntaliitto Hankintalainsäädännön uudistaminen Hankintalain uudistaminen - aikataulu
Uudenmaan maakuntatilaisuus , Porvoo Sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestäminen
Uudenmaan maakuntatilaisuus 26.10.2011, Porvoo Sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestäminen Sami Uotinen va. johtaja, sosiaali- ja terveysyksikkö Esityksen sisältö Sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisen
SAIRAANHOITOPIIRIN TULEE VALVOA OSTOPALVELUNA HANKKIMANSA PALVELUN LAATUA
16.3.2012 Dnro 4067/4/10 Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen Esittelijä: Esittelijäneuvos Kaija Tanttinen-Laakkonen SAIRAANHOITOPIIRIN TULEE VALVOA OSTOPALVELUNA HANKKIMANSA PALVELUN LAATUA 1
Yhteistyö terveydenhuollon päivystyksen kanssa
Yhteistyö terveydenhuollon päivystyksen kanssa Sosiaalipäivystys osana uudistuvaa sosiaali- ja terveydenhuoltoa Valtion virastotalo, Turku 26.4.2017 Lääkintöneuvos, STM 1 9.5.2017 Päivystyksen ja erikoissairaanhoidon
Sosiaalihuollon ja terveystoimen lainsäädännön uudistus ja toiminnalliset muutokset
Sosiaalihuollon ja terveystoimen lainsäädännön uudistus ja toiminnalliset muutokset Sosiaali- ja terveystoimi huomenna seminaari 19.3.2010 Suomen Kuntaliitto Vesa Rantahalvari, valtiosihteeri Vesa Rantahalvari
Potilaan oikeudet. Esitteitä 2002:8
Potilaan oikeudet Esitteitä 2002:8 Potilaan oikeudet Potilaan oikeusturvan parantamiseksi Suomessa on laki potilaan oikeuksista. Laki koskee koko terveydenhuoltoa ja sosiaalihuollon laitoksissa annettavia
MIELENTERVEYSPALVELUT JA OIKEUDET
MIELENTERVEYSPALVELUT JA OIKEUDET Merja Karinen lakimies 02112017 OIKEUS SOSIAALITURVAAN JA TERVEYSPALVELUIHIN Jokaisella, joka ei kykene hankkimaan ihmisarvoisen elämän edellyttämää turvaa, on oikeus
Hoitoon pääsyn seuranta erikoissairaanhoidossa
Hoitoon pääsyn seuranta erikoissairaanhoidossa Tilanne 31.8.2009 Erikoissairaanhoidon hoitoon pääsy - 31.8.2009 tilanne 1 Yleistä 31.8.2009 tiedonkeruussa kysyttiin tietoja sekä kiireettömien että kiireellisten
Hoitoonpääsyn seuranta erikoissairaanhoidossa
Hoitoonpääsyn seuranta erikoissairaanhoidossa Tilanne 30.4.2010 Erikoissairaanhoidon hoitoonpääsy - 30.4.2010 tilanne 1 Yleistä 30.4.2010 tiedonkeruussa kysyttiin tietoja sekä kiireettömien että kiireellisten
Peruspalveluiden päivystys uusissa säädöksissä
Peruspalveluiden päivystys uusissa säädöksissä Sosiaali- ja terveysjohdon neuvottelupäivät Kuntatalo, Toinen linja 14, Helsinki 7.2.2018 Timo Keistinen lääkintöneuvos Alueellisen erikoissairaanhoidon järjestämisen
!!!!!!!!!!!!!!! SILMÄNPOHJAN!IKÄRAPPEUMAN!ALUEELLINEN! ESIINTYVYYS!SUOMESSA!1998!!2012!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!! Elias!Pajukangas!
SILMÄNPOHJANIKÄRAPPEUMANALUEELLINEN ESIINTYVYYSSUOMESSA1998 2012 EliasPajukangas Syventävienopintojenkirjallinentyö Tampereenyliopisto Lääketieteenyksikkö Elokuu2015 Tampereenyliopisto Lääketieteenyksikkö
Hoitotakuu lastenpsykiatriassa
Hoitotakuu lastenpsykiatriassa Lastenpsykiatrian professoreiden, ylilääkäreiden ja ylihoitajien kokous Turussa Lääninlääkäri, LT, psykiatrian erikoislääkäri Jukka Kärkkäinen TYKS, T-sairaalan auditorio,
Kunta- ja palvelurakenne Kanta-Hämeessä. Jouko Isolauri 26.9.2013
Kunta- ja palvelurakenne Kanta-Hämeessä Jouko Isolauri 26.9.2013 Sen jälkeen kun kuntien valtionosuuksia on edelleen leikattu 500 me toimintaa tehostettu toisella 500 me:lla velvoitteita kevennetty niin,
Terveydenhuollon järjestämissuunnitelma Jukka Mattila
Terveydenhuollon järjestämissuunnitelma 10.2.2011 Jukka Mattila Terveydenhuollon järjestämissuunnitelma Terveydenhuoltolain 34 Samaan sairaanhoitopiiriin kuuluvien kuntien on laadittava terveydenhuollon
Yksityishammaslääkärikysely lokakuussa 2014. vastaanottokohtaiset tulokset
Yksityishammaslääkärikysely lokakuussa 2014 vastaanottokohtaiset tulokset Yksityisen sektorin työvoimaselvitys loka-marraskuussa 2014 Tutkimus tehtiin yhteistyössä KT Kuntatyönantajien ja sosiaali- ja
Sosiaali- ja terveysministeriön esitteitä 2004:13. Terveydenhuollon palvelu paranee. Kiireettömään hoitoon määräajassa SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖ
Sosiaali- ja terveysministeriön esitteitä 2004:13 Terveydenhuollon palvelu paranee Kiireettömään hoitoon määräajassa SOSIAALI- JA TERVEYSMINISTERIÖ Helsinki 2004 ISSN 1236-2123 ISBN 952-00-1601-5 Taitto:
Terveydenhuoltolain 35 Perusterveydenhuollon yksikkö
Terveydenhuoltolain 35 Perusterveydenhuollon yksikkö Sairaanhoitopiirin kuntayhtymässä on oltava perusterveydenhuollon yksikkö, jossa on moniammatillinen terveysalan asiantuntemus ja joka tukee alueen
Suomen Kuntaliiton maakuntatilaisuus Keski-Pohjanmaalla 17.9.2014 Ajankohtaiset kunta-asiat Aktuella kommunfrågor
Suomen Kuntaliiton maakuntatilaisuus Keski-Pohjanmaalla 17.9.2014 Ajankohtaiset kunta-asiat Aktuella kommunfrågor Kristina Wikberg, Johtaja, ruotsinkieliset ja kansainväliset asiat Direktör, svenska och
Palveluseteli sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa
Palveluseteli sosiaali- ja terveydenhuollon palveluissa Ohjelma Palveluseteli lainsäädännössä ja käytännössä Sami Uotinen, johtava lakimies Palveluseteli ikääntyneiden palveluissa Tampereella Mari Patronen,
TULISIKO SUOMALAISTEN LÄÄKKEIDEN SAANTIA JA KÄYTTÖÄ OHJAILLA?
TULISIKO SUOMALAISTEN LÄÄKKEIDEN SAANTIA JA KÄYTTÖÄ OHJAILLA? Palveluvalikoimaneuvoston näkökulma Reima Palonen 10.9.2015 Esityksen sisältö Mikä on terveydenhuollon palveluvalikoima? Mikä on terveydenhuollon
Terveydenhuoltolaki ja potilaan valinnanvapaus. Mika Paavilainen Kuntaliitto, sosiaali- ja terveys
Terveydenhuoltolaki ja potilaan valinnanvapaus Mika Paavilainen Kuntaliitto, sosiaali- ja terveys Terveydenhuoltolaki ja potilaan valinnanvapaus Säännökset hoitopaikan valintaoikeudesta sisältyvät terveydenhuoltolain
Euran kunnan terveyskeskuksen menettely hammashoidon järjestämisessä
ANONYMISOITU PÄÄTÖS 31.10.2016 Dnro OKV/1467/1/2015 1/5 ASIA Euran kunnan terveyskeskuksen menettely hammashoidon järjestämisessä KANTELU Kantelija on oikeuskanslerille 17.10.2015 osoittamassaan kirjoituksessa
Pöytäkirjanote Lausuntopyyntö sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislain hallituksen esityksen luonnoksesta
1 122 Lausuntopyyntö sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislain hallituksen esityksen luonnoksesta 22.9.2014 Sosiaali- ja terveysministeriön asettama sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksen parlamentaarinen
Missä ja miten päivystetään vuonna 2018
Missä ja miten päivystetään vuonna 2018 Päivystys 2016 Messu- ja kongressikeskus Paviljonki Jyväskylä 16.- 17.11.2016 Lääkintöneuvos Timo Keistinen 23.11.2016 1 Tältäkö tulevaisuuden sairaalaverkko näyttää?
Valinnanvapaus erikoissairaanhoidossa ja palvelujen sijoittuminen - Tampereen sydänsairaala esimerkkinä
MUISTIO 24.1.2018 Valinnanvapaus erikoissairaanhoidossa ja palvelujen sijoittuminen - Tampereen sydänsairaala esimerkkinä Sairaanhoitopiirin järjestämisvastuu ja sairaalat Erikoissairaanhoidon järjestämisvastuusta
Terveydenhuoltolaki potilasturvallisuuden näkökulmasta
Terveydenhuoltolaki potilasturvallisuuden näkökulmasta Sosiaali- ja terveydenhuollon tietohallinnon keskustelufoorumi 26.9.2013 Technopolis, Itä-Suomen yliopisto Mikrokatu 1 Kuopio Timo Keistinen, lääkintöneuvos
Ajankohtaista sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämisestä. Seminaari Reumaa sairastavien hoito ja kuntoutus Syksy 2010
Ajankohtaista sosiaali- ja terveydenhuollon kehittämisestä Seminaari Reumaa sairastavien hoito ja kuntoutus Syksy 2010 Hallituksen esitys Terveydenhuoltolaiksi - Yhteinen sisältölaki perusterveydenhuollolle
Yksityisen terveydenhuollon palvelujen antamista koskeva luvan muuttaminen
Valvira Sosiaali-ja terveysalan lupa-ja valvontavirasto Päätös 1 (6) 30.9.2016 Mehiläinen Oy Pohjoinen Hesperiankatu 17 00260 Helsinki Yksityisen terveydenhuollon palvelujen antamista koskeva luvan muuttaminen
Hämeenkyrön terveyskeskus. Yhteystiedot: Hämeenkyrön terveyskeskus Härkikuja 10 39100 Hämeenkyrö
HÄMEENKYRÖN KUNTA REKISTERISELOSTE Henkilötietolaki (523/99) 10 Perusturva Terveyspalvelut 15.4.2014 1. Terveydenhuollon toimintayksikkö (rekisterinpitäjä) 2. Rekisteriasioista vastaava henkilö Rekisteriasioiden
Verkostokokous Lahti 23.9.2010 Lääkintöneuvos Timo Keistinen
Potilasturvallisuuden lainsäädäntö Verkostokokous Lahti 23.9.2010 Lääkintöneuvos Timo Keistinen VISIO - tavoitetila vuoteen 2013 mennessä Potilasturvallisuus on ankkuroitu toiminnan rakenteisiin ja toimintatapoihin:
Päätös. Laki. sosiaalihuoltolain väliaikaisesta muuttamisesta
EDUSKUNNAN VASTAUS 222/2004 vp Hallituksen esitys laeiksi sosiaalihuoltolain ja kansanterveyslain väliaikaisesta muuttamisesta Asia Hallitus on antanut eduskunnalle esityksensä laeiksi sosiaalihuoltolain
Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto/määräys hoidon saatavuuden saattamisesta lain edellyttämälle tasolle
Sosiaali- ja terveyslautakunta 342 26.10.2011 Sosiaali- ja terveyslautakunta 404 30.11.2011 Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto/määräys hoidon saatavuuden saattamisesta lain edellyttämälle
KanTa. Liittyjät -ohje v. 1.0
1 (20) KanTa Liittyjät -ohje v. 1.0 2 (20) Sisältö Säädöstausta... 3 1 Liittymään velvoitetut terveydenhuollon organisaatiot ja apteekit... 4 2 Terveydenhuollon toimintayksikkö... 6 1. Kansanterveyslain
ONKO PAKKO, JOS EI TAHO. Ylitarkastaja Sosiaali- ja terveysyksikön päällikkö Aija Ström
ONKO PAKKO, JOS EI TAHO Ylitarkastaja Sosiaali- ja terveysyksikön päällikkö Aija Ström 1 Terveydenhuoltolaki kansalaisen valinnanvapaus laajenee 1.1.2014 Terveydenhuoltolaki laajentaa asteittain kansalaisen
Dnro 3411/4/14. Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen. Esittelijä: Esittelijäneuvos Kaija Tanttinen-Laakkonen
23.9.2015 Dnro 3411/4/14 Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen Esittelijä: Esittelijäneuvos Kaija Tanttinen-Laakkonen HOITOTARVIKKEISTA EI SAA PERIÄ MAKSUA 1 KANTELU Kantelija arvosteli 1.9.2014
Terveyskeskusten lääkäritilanne 3.10.2012 Julkaisuvapaa 13.12.2011 klo 11.00. Juho Ruskoaho, tutkija Suomen Lääkäriliitto
Terveyskeskusten lääkäritilanne 3.10.2012 Julkaisuvapaa 13.12.2011 klo 11.00 Juho Ruskoaho, tutkija Suomen Lääkäriliitto Terveyskeskusten lääkäritilanne 2012 Kyselytutkimus terveyskeskusten johtaville
Kieli sosiaali- ja terveydenhuollossa
Kieli sosiaali- ja terveydenhuollossa Kielelliset oikeudet kuuluvat yksilön perusoikeuksiin. Omakielinen sosiaali- ja terveydenhuolto on tärkeä osa ihmisen perusturvallisuutta kaikissa elämän vaiheissa.
Esittelijä: Vanhempi oikeusasiamiehensihteeri Kaija Tanttinen-Laakkonen HOITOTAKUU EI TOTEUTUNUT MUSTASAAREN KUNNAN SUUN TERVEYDENHUOL- LOSSA
27.8.2010 Dnro 1851/4/09 Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen Esittelijä: Vanhempi oikeusasiamiehensihteeri Kaija Tanttinen-Laakkonen HOITOTAKUU EI TOTEUTUNUT MUSTASAAREN KUNNAN SUUN TERVEYDENHUOL-
Kelan lääkerekisterit ja niiden käyttö
40 vuotta Kelan lääkerekisterit ja niiden käyttö Tutkimuspäällikkö, Kela 14.10.2005 40 vuotta Sairausperusteisia etuuksia Oikeudet erityiskorvattaviin lääkkeisiin Reseptitiedosto Vammaisetuudet Kuntoutus
Hoidon saatavuus suun terveydenhuollossa
Hoidon saatavuus suun terveydenhuollossa Kysely terveyskeskusten ylihammaslääkäreille maaliskuu 2009 29.5.2009 Tieto-osasto/ PATI 1 Tiedonkeruu keväällä 2009 Hoitotakuukysely terveyskeskusten ylihammaslääkäreille
Terveydenhuollon yksikön oma laitevalmistus: uudet velvoitteet ja menettelytavat. Kimmo Linnavuori. Ylilääkäri
Terveydenhuollon yksikön oma laitevalmistus: uudet velvoitteet ja menettelytavat Ylilääkäri Lain 629/2010 2 Soveltamisala Tätä lakia sovelletaan terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden ja niiden lisälaitteiden
Kirjaaminen ja sosiaali- ja terveydenhuollon yhteisissä palveluissa ja Henkilörekisterien uudistaminen
Kirjaaminen ja sosiaali- ja terveydenhuollon yhteisissä palveluissa ja Henkilörekisterien uudistaminen Sosiaali- ja Terveydenhuollon ATK-päivät 2015 Tampere Pia-Liisa Heiliö Neuvotteleva virkamies 12.5.2015
Valtakunnalliset valvontaohjelmat - Kohti yhdenmukaisempaa, vaikuttavampaa ja läpinäkyvämpää valvontaa
Valtakunnalliset valvontaohjelmat - Kohti yhdenmukaisempaa, vaikuttavampaa ja läpinäkyvämpää valvontaa Terveyskeskusten johtavien viranhaltijoiden ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin yhteistyöseminaari
1991 vp - HE 104 ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
1991 vp - HE 104 Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi kansanterveyslain 21 :n ja erikoissairaanhoitolain 37 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi kansanterveyslakia
terveydenhuollossa Terveydenhuoltolaki Jukka Mattila, Timo Keistinen, Pirjo Pennanen, Maire Kolimaa, STM
Kansallinen valinnanvapaus terveydenhuollossa Terveydenhuoltolaki 19.9.20139 Jukka Mattila, Timo Keistinen, Anne Nordblad, Riitta-Maija Jouttimäki, Pirjo Pennanen, Maire Kolimaa, STM Terveydenhuoltolain
Terveydenhuoltolain laajennetun valinnanvapauden ja potilasdirektiivin merkitys kuntoutuspalvelujen kannalta
HYKS-Operatiivinen tulosyksikkö Vesa Perhoniemi 11.9.2014 11.9.2014 Terveydenhuoltolain laajennetun valinnanvapauden ja potilasdirektiivin merkitys kuntoutuspalvelujen kannalta Vesa Perhoniemi hallinnollinen
Terveyskeskusten lääkäritilanne 1.10.2014 Julkaisuvapaa 11.12.2014 klo 10.00
Terveyskeskusten lääkäritilanne 1.10.2014 Julkaisuvapaa 11.12.2014 klo 10.00 Juho Ruskoaho, tutkija Suomen Lääkäriliitto juho.ruskoaho@laakariliitto.fi Terveyskeskusten lääkäritilanne 2014 Kyselytutkimus
Hoitoonpääsy suun terveydenhuollossa
Hoitoonpääsy suun terveydenhuollossa Kysely terveyskeskusten ylihammaslääkäreille maaliskuu 2010 26.5.2010 Tieto-osasto/ PATI 1 Tiedonkeruu keväällä 2010 Hoitotakuukysely terveyskeskusten ylihammaslääkäreille
Hoitoonpääsyn seuranta erikoissairaanhoidossa Psykiatrian alan tilanne 31.8.2010. Psykiatria: sairaanhoitopiirit 31.8.2010 1
Hoitoonpääsyn seuranta erikoissairaanhoidossa Psykiatrian alan tilanne 31.8.2010 Psykiatria: sairaanhoitopiirit 31.8.2010 1 Aikuis-, nuoriso- ja lastenpsykiatrian erikoisaloilla hoitoa odottaneiden lukumäärä
OHJE TERVEYSKESKUKSILLE VÄLITTÖMÄSTÄ YHTEYDEN- SAANNISTA
YLW OHJE 378530 v. 1 1(6) 5.4. 2011 STM/424/2011 OHJE TERVEYSKESKUKSILLE VÄLITTÖMÄSTÄ YHTEYDEN- SAANNISTA Hoidon saatavuutta koskevan hallituksen esityksen (77/2004) perustelujen mukaan välittömän yhteydensaannin
Helsingin kaupunki Esityslista 13/2015 1 (5) Sosiaali- ja terveyslautakunta Sotep/13 18.08.2015
Helsingin kaupunki Esityslista 13/2015 1 (5) 13 Oikaisuvaatimus johtavan ylihammaslääkärin päätöksestä HEL 2015-006958 T 06 00 00 Päätösehdotus Perustelut päättää hylätä ********** oikaisuvaatimuksen keskitettyjen
TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA JA TALOUSARVIO 2015 SEKÄ INVESTOINTISUUNNITELMA
1 Kuntainfo 17.9.2014 TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA 2015 2017 JA TALOUSARVIO 2015 SEKÄ INVESTOINTISUUNNITELMA 2015 2020 Sairaanhoitopiirin johtaja Ahti Pisto 2 TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITELMA 2015 2017
Hoitotakuun toteutuminen suun terveydenhuollossa terveyskeskuksissa. Kysely terveyskeskusten ylihammaslääkäreille, maaliskuu 2008
Hoitotakuun toteutuminen suun terveydenhuollossa terveyskeskuksissa Kysely terveyskeskusten ylihammaslääkäreille, maaliskuu 28 Suun terveydenhuollon hoitotakuukysely maaliskuussa 28, vastanneet terveyskeskukset
Lääkärin oikeuksista ja velvollisuuksista
Lääkärin oikeuksista ja velvollisuuksista Markus Henriksson ryhmäpäällikkö, lääkintöneuvos Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira Huom. 1. Esityksessä ei käsitellä kaikkia säädöksiä
Lausuntopyyntö STM 2015
Lausuntopyyntö STM 2015 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - kl 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi 3. Lausuntopyynnön käsittelypäivämäärä toimielimessä 4. Toimielimen nimi Nimi - kl 5. Onko vastaaja
Väestöryhmittäiset ja alueelliset erot palvelujen saatavuudessa
Väestöryhmittäiset ja alueelliset erot palvelujen saatavuudessa Terveysfoorumi 2011 Terveydenhuollon valinnat Hanasaari 3.-4.2.2011 Ilmo Keskimäki, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos Terveydenhuollon tutkijan
Potilaan asema ja oikeudet
Potilaan asema ja oikeudet Lakimies, VT Heli Kajava 12.9.2018 1 Potilaan oikeudet potilaslaissa (laki potilaan asemasta ja oikeuksista 785/1992) oikeus laadultaan hyvään terveydentilan edellyttämään hoitoon
Paperittomien lasten hyvinvoinnin ja terveydenhuollon haasteet
Paperittomien lasten hyvinvoinnin ja terveydenhuollon haasteet 20.11.2014 Taneli Puumalainen LT, DTM&H, Ylilääkäri Linkki julkaisuun: http://urn.fi/urn:isbn:978-952-302-156-3 21.11.2014 2 Oikeus terveyteen
POTILASASIAKIRJASSA OLEVAN TIEDON ANTAMINEN POTILAALLE
17.3.2016 Dnro 1669/2/15 Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen Esittelijä: Vanhempi oikeusasiamiehensihteeri Håkan Stoor POTILASASIAKIRJASSA OLEVAN TIEDON ANTAMINEN POTILAALLE 1 ASIA Tutkittavani
SISÄLLYS. N:o Laki. sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta annetun lain muuttamisesta
SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA 1998 Julkaistu Helsingissä 30 päivänä joulukuuta 1998 N:o 1114 1127 SISÄLLYS N:o Sivu 1114 sosiaali- ja terveydenhuollon suunnittelusta ja valtionosuudesta annetun lain muuttamisesta
PALVELUKUVAUS WIITAUNIONIN TERVEYSKESKUKSEN FYSIOTERAPIA
PALVELUKUVAUS WIITAUNIONIN TERVEYSKESKUKSEN FYSIOTERAPIA Kunnalla on terveydenhuoltolain (L1326/2010:29 ) mukainen velvollisuus järjestää potilaan sairaanhoitoon liittyvä lääkinnällinen kuntoutus. Lääkinnälliseen
Millainen on hyvä asiantuntijalausunto ja miten se laaditaan? Vesa Kataja Johtajaylilääkäri, KSSHP Kliinisen onkologian dosentti
Millainen on hyvä asiantuntijalausunto ja miten se laaditaan? Vesa Kataja Johtajaylilääkäri, KSSHP Kliinisen onkologian dosentti Valviran asiantuntijasymposium 8.2.2017 Lausunnot Valvirassa vireillä olevat
Sote-alueiden hallinto? Kuntaliiton hallitus 7.5.2014 Toimitusjohtaja Kari-Pekka Mäki-Lohiluoma
Sote-alueiden hallinto? Kuntaliiton hallitus 7.5.2014 Toimitusjohtaja Kari-Pekka Mäki-Lohiluoma Esimerkkejä eroista: Erikoissairaanhoito Pohjoismaissa Tanska Norja Suomi Ruotsi Alueet Alueet (valtio) Lkm
SOTE rakenneuudistus
SOTE rakenneuudistus 29.5.2013 Esimerkki perustason alueesta ja sote alueesta Kunta C: 15 000 as. SOTE-ALUE (laaja perustaso) PERUSTASON ALUE Kunta E: 3000 as. Kunta A: 50 000 as. SOTE ALUEEN VASTUUKUNTA
Terveyskeskusten hammaslääkäritilanne lokakuussa 2014
Terveyskeskusten hammaslääkäritilanne lokakuussa 2014 Terveyskeskusten hammaslääkäritilanne lokakuussa 2014 Kysely terveyskeskusten johtaville hammaslääkäreille terveyskeskusten hammaslääkärityövoimatilanteesta
Esittelijä: Vanhempi oikeusasiamiehensihteeri Kaija Tanttinen-Laakkonen HOITOTAKUUN TOTEUTUMINEN PAIMION-SAUVON KANSANTERVEYSTYÖN KUN- TAYHTYMÄSSÄ
3.12.2010 Dnro 3656/4/09 Ratkaisija: Oikeusasiamies Petri Jääskeläinen Esittelijä: Vanhempi oikeusasiamiehensihteeri Kaija Tanttinen-Laakkonen HOITOTAKUUN TOTEUTUMINEN PAIMION-SAUVON KANSANTERVEYSTYÖN
Potilaalle on ilmoitettava aika, jolloin hän pääsee hoitoon. Jos aika muuttuu, muutoksen syy ja uusi aika on ilmoitettava potilaalle ajoissa.
Potilaan oikeudet 1 Potilaan oikeudet Jokaisella Suomessa pysyvästi asuvalla henkilöllä on oikeus saada hyvää terveyden- ja sairaanhoitoa. Potilaan ihmisarvoa, vakaumusta ja yksityisyyttä on kunnioitettava.
Kuntoutussuunnitelma Palvelusuunnitelma
Kuntoutussuunnitelma Palvelusuunnitelma Kuntoutussuunnitelma ja palvelusuunnitelma Ideaalitilanne on, että palvelusuunnitelma ja kuntoutussuunnitelma tukevat toisiaan palvelujen järjestämisessä. Niiden
se~ lc?~i. 6b ~( 6 L SOSIAALI JA TERVEYSMINISTERIÖ Diakonia-ammattikorkeakoulu Kyläsaarenkuja Helsinki
SOSIAALI JA TERVEYSMINISTERIÖ L 0-09- 2016 se~ lc?~i. 6b ~( 6 Kyläsaarenkuja 2 00580 Helsinki Kirjaamo Sosiaali- ja terveysministeriö Pl33 00023 Valtioneuvosto Hei, ohessa käyttöönne n lausunto Jausuntopyyntöönne
Mielenterveyspotilaiden suun terveydenhuolto onko meillä kehitettävää?
1 Mielenterveyspotilaiden suun terveydenhuolto onko meillä kehitettävää? 10.10.2007 Anne Nordblad 2 Taustaa ja julkaistua tietoa mielenterveyspotilaiden suun hoidosta ja palveluista Hammassairauksien ehkäisy
LAKIEHDOTUKSET. Laki terveydenhuoltolain muuttamisesta
59 LAKIEHDOTUKSET Laki terveydenhuoltolain muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti kumotaan terveydenhuoltolain (1326/2010) 3 :n 4 kohta, muutetaan 39 :n 1 ja 3 momentti, 40 :n 1 momentin 1 kohta,
Palvelutarpeen arviointi on vuorovaikutuksellinen tapahtuma
Palvelutarpeen arviointi on vuorovaikutuksellinen tapahtuma Palvelutarpeen arvioinnin kriteerit lainsäädännössä Erityisasiantuntija Marja Pajukoski, THL 29.3.2012 1 Yleiset tarpeen arvioinnin kriteerit
ERITYISTASON SAIRAANHOIDON JÄRJESTÄMINEN. Erikoissairaanhoidosta annettu laki (1062/89) 11 :n 2 momentti
Jakelussa mainituille ERITYISTASON SAIRAANHOIDON JÄRJESTÄMINEN Valtuutussäännökset Erikoissairaanhoidosta annettu laki (1062/89) 11 :n 2 momentti Kohderyhmät Sairaanhoitopiirit Sairaalat Terveyskeskukset
Julkaistu Helsingissä 13 päivänä huhtikuuta 2012. 165/2012 Sosiaali- ja terveysministeriön asetus
SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA Julkaistu Helsingissä 13 päivänä huhtikuuta 2012 165/2012 Sosiaali- ja terveysministeriön asetus terveydenhuollon valtakunnallisista tietojärjestelmäpalveluista Annettu Helsingissä
Omavalvontasuunnitelma yksityissektorilla
Omavalvontasuunnitelma yksityissektorilla Yksityissektorin edunvalvonnalliset päivät 2017 Tehy Yhteiskuntasuhteet ja kehittäminen toimiala 15.9.2017 1 Keskustele naapurisi kanssa: Onko työpaikallasi omavalvontasuunnitelma?
KETKÄ LIITTYVÄT KANTA-PALVELUIHIN. Ketkä liittyvät Kanta-palveluihin. Kanta-liittyjän ohje
Ketkä liittyvät Kanta-palveluihin Kanta-liittyjän ohje Sisällys 1 Johdanto... 1 2 Käsitteet... 1 3 Kanta-palveluun liittyjät... 2 3.1 Potilastiedon arkistoon liittyjät... 2 3.2 Sähköiseen reseptiin liittyjät...
1991 vp - HE 38. Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi mielenterveyslain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
1991 vp - HE 38 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi mielenterveyslain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan, että mielenterveyslakia muutettaisiin siten, että mielenterveystyön
lokakuussa 2007 Kyselytutkimus kaikille Hammaslääkäriliiton yksityishammaslääkärijäsenille (2267 kpl, 41 vähemmän kuin 2006)
Yksityishammaslääkärikysely lokakuussa 2007 Yksityishammaslääkärikysely lokakuussa 2007 Kyselytutkimus kaikille Hammaslääkäriliiton yksityishammaslääkärijäsenille (2267 kpl, 41 vähemmän kuin 2006) Tutkimuksen
EOAK 1834/2018. Ratkaisija: Apulaisoikeusasiamiehen sijainen Mikko Sarja. Esittelijä: Esittelijäneuvos Kaija Tanttinen-Laakkonen
10.7.2019 EOAK 1834/2018 Ratkaisija: Apulaisoikeusasiamiehen sijainen Mikko Sarja Esittelijä: Esittelijäneuvos Kaija Tanttinen-Laakkonen KOULULÄÄKÄRIAIKOJEN PERUUNTUMINEN 1 KANTELU Kantelija arvosteli
Sosiaali- ja terveysministeriön asetus
1 Sosiaali- ja terveysministeriön asetus kiireellisen hoidon perusteista ja päivystyksen erikoisalakohtaisista edellytyksistä Annettu päivänä kuuta 2013 Sosiaali- ja terveysministeriön päätöksen mukaisesti
Sote-uudistus lähtöviivalla saavuttaako uudistus tavoitteensa?
Sote-uudistus lähtöviivalla saavuttaako uudistus tavoitteensa? Tarja Myllärinen Johtaja Kuntaliitto Hyvinvoiva Päijät-Häme ja sote-uudistus 8.9.2014 Lahti Mitä tavoitellaan Sote-uudistuksen tarkoitus 1)
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
HE 236/2001 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi erikoissairaanhoitolain ja päihdehuoltolain 28 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi erikoissairaanhoitolakia