Mielenterveys- ja päihdetyön kustannukset viidessä Pirkanmaan kunnassa
|
|
- Otto Penttilä
- 7 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Mielenterveys- ja päihdetyön kustannukset viidessä Pirkanmaan kunnassa Kirsi Vitikainen Leena Forma Pekka Rissanen Jani Raitanen Nina Kilkku Juha Ahonen Pirkanmaan sairaanhoitopiirin julkaisuja 4/2005
2 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin julkaisuja 4/2005 MIELENTERVEYS- JA PÄIHDETYÖN KUSTANNUKSET VIIDESSÄ PIRKANMAAN KUNNASSA Kirsi VITIKAINEN, Leena FORMA, Pekka RISSANEN, Jani RAITANEN, Nina KILKKU, Juha AHONEN Pirkanmaan sairaanhoitopiiri, Pirkanmaan mielenterveystyön strategia- ja osaamiskeskushanke Tampereen yliopisto, Terveystieteen laitos Tampere 2005
3 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin kuntayhtymä PL TAMPERE ISBN ISSN Tampereen Yliopistopaino Oy Tampere 2005
4 KUVAILUSIVU PIRKANMAAN SAIRAANHOITOPIIRIN JULKAISUSARJA THE PUBLICATION SERIES OF PIRKANMAA HOSPITAL DISTRICT Julkaisun nimi: Mielenterveys- ja päihdetyön kustannukset viidessä Pirkanmaan kunnassa Tekijä/tekijät: Kirsi Vitikainen, Leena Forma, Pekka Rissanen, Jani Raitanen, Nina Kilkku, Juha Ahonen Julkaisun numero: 4/ 2005 ISSN ISBN Julkaisupaikka: Tampere Julkaisija: Pirkanmaan sairaanhoitopiiri Julkaisun luokitus: Alueelliset hoito-ohjelmat ja menettelytapaohjeet Kehittämisprojektien loppuraportit Selvitykset ja tutkimukset Muut Kokonaissivumäärä: 51 s. + liitteet (yht. 63 s.) Tiivistelmä: Pirkanmaan mielenterveystyön hankkeen (PMH) päätavoitteena on ollut alueellisen mielenterveystyön strategian laatiminen, sitä tukevien mielenterveyttä ja mielenterveystyötä koskevien selvitysten tekeminen ja käytännön toimintamallien kehittäminen projektien avulla. Keväällä 2005 julkaistun Pirkanmaan mielenterveystyön strategian ( ) tarkoituksena on mm. resurssien käytön tehostaminen, kunta- ja toimialuerajat ylittävän yhteistyön lisääminen ja toiminnan laadun parantaminen. Tässä tutkimuksessa selvitettiin viiden Pirkanmaan kunnan peruspalveluissa tehtävän mielenterveys- ja päihdetyön määrää ja kustannuksia sekä sitä, miten kunnan palvelujärjestelmä vaikuttaa mielenterveys- ja päihdetyön kustannuksiin kokonaisuutena. Peruspalveluissa tehdyn mielenterveys- ja päihdetyön määrää kartoitettiin asiakaslaskentamenetelmän avulla. Muina tietolähteinä olivat Pirkanmaan sairaanhoitopiirin ja tutkimukseen osallistuneiden kuntien omat tilastot sekä Kansaneläkelaitoksen rekisterit. Kustannukset laskettiin kunnan peruspalveluissa toimipistekohtaisesti sekä mielenterveys- ja päihdetyölle toimijakohtaisesti. Mielenterveys- ja päihdetyön kokonaiskustannukset vaihtelivat tutkimuksessa mukana olleissa kunnissa 3,27 eurosta 6,12 euroon per asukas. Peruspalveluiden osuus näistä kustannuksista oli 9,0 17,1%. Kuntien välillä oli suuria eroja sekä peruspalvelujen asiakaskohtaisissa psyykkisen tilan ja päihdeongelman huomioimisen kustannuksissa että kunnan asukaskohtaisissa mielenterveys- ja päihdetyön kokonaiskustannuksissa. Kuntien peruspalveluissa tehdään merkittävä osa mielenterveys- ja päihdetyöstä. Erityisen paljon tätä työtä kunnissa tekevät kotihoidon piirissä työskentelevät kodinhoitajat tai vastaavat. Painotukset mielenterveys- ja päihdetyön eri toimijoiden kesken vaihtelevat suuresti kunnittain, mikä pääosin selittää kuntien välisiä kustannuseroja. Ydintermejä indeksointia varten: Mielenterveystyö, päihdetyö, kustannukset Hinta: (sis. alv 8%) 12 Julkaisu tulostettavissa osoitteesta: Julkaisu tilattavissa osoitteesta: Julkaisu indeksoituna osoitteessa: Julkaisu ostettavissa Juvenes Kirjakaupoista: Yliopiston Kirjakauppa Kalevantie 4, Tampereen Yliopisto puh. (03) , Korkeakoulun Kirjakauppa Korkeakoulunkatu 1, Tampere puh. (03) ,
5 ESIPUHE Kunnilla on lakisääteinen velvollisuus ja samalla vapaus järjestää kuntalaistensa tarpeita vastaavat mielenterveyspalvelut. Riippuen mm. kunnan taloudellisesta tilanteesta ja palveluiden saatavuudesta, ovat ratkaisut varsin kirjavia ja sen myötä alueellinen eriarvoisuus palveluiden saatavuudessa on suuri. Vaikka tutkimukset osoittavat, että suomalaisten mielenterveys ei ole lamavuosienkaan jälkeen huonontunut, on palvelujen käyttö jatkuvassa kasvussa. Siitä huolimatta lakisääteisiä palveluita ei voida järjestää "hinnalla millä hyvänsä" vaan päinvastoin, säästöjä tavoitellaan ajan hengen mukaisesti "keinoja kaihtamatta." Mielenterveyspalveluissa säästäminen alkaa olla kroonista. Vallalla olevan kustannustehokkuuden aikakautena avohuollossa pyritään suureen vastaanottovolyymiin ja sairaalassa tarjotaan jonojen välttämiseksi lyhyitä hoitojaksoja. Näin toimitaan huolimatta siitä, että mielenterveysongelmien syntyhistoria on usein pitkä, jolloin myös apua hakevan hoito vaatii paneutumista, huolellista tutkimusta ja monimuotoista tukea. Pirkanmaan mielenterveystyön hanke (PMH) on toiminut vuosituhannen vaihteesta lähtien. PMH:n, Tampereen yliopiston terveystieteenlaitoksen tutkijaryhmän ja seurantaryhmän jäsenten tukemana syntyi käsillä oleva julkaisu, joka laajentaa vuonna 2003 Lempäälässä tehtyä pilottitutkimusta, jossa tarkasteltiin mielenterveyspalvelujen määrää ja kokonaiskustannusten muodostumista seurantajakson aikana vuonna Selvitystä haluttiin vertailtavuuden parantamiseksi laajentaa, joten Lempäälän lisäksi julkaisuun kerättiin neljän muun varsin erilaisen Pirkanmaan kunnan mielenterveys- ja päihdepalvelut ja niiden kustannukset. Seurantaryhmässä ovat olleet mukana kuntien edustajina Raimo Nieminen (Lempäälä), Leena Niittymäki (Valkeakoski), Jari-Pekka Klemettilä (Pirkkala), Kaija Vesterinen (Äetsä) ja Kristiina Piirala (Vammala), Tampereen yliopiston edustajina Pentti Meklin (Kunnallistieteiden laitos) ja Matti Joukamaa (Terveystieteen laitos) sekä PMH:n edustajina Pauli Poutanen, Nina Kilkku ja Juha Ahonen. Toivomme, että selvitys auttaa suunnittelemaan mielenterveys- ja päihdepalveluja, joissa hinta ja laatu kohtaavat. Tampereella Juha Ahonen hankepäällikkö Pirkanmaan mielenterveystyön hanke
6 5 SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO SELVITYKSEN TAUSTA JA TARKOITUS AINEISTOT JA MENETELMÄ Palvelujen käytön määrä Asiakaslaskenta avohuollossa tehtävän mielenterveys- ja päihdetyön määrittämisen apuvälineenä Pirkanmaan sairaanhoitopiirin tilastot Kansaneläkelaitoksen rekisterit Kuntien tilastot Palvelujen kustannukset TULOKSET Lempäälä Mielenterveys- ja päihdetyö peruspalveluissa Mielenterveys- ja päihdetyön kokonaisuus Pirkkala Mielenterveys- ja päihdetyö peruspalveluissa Mielenterveys- ja päihdetyön kokonaisuus Valkeakoski Mielenterveys- ja päihdetyö peruspalveluissa Mielenterveys- ja päihdetyön kokonaisuus Vammala Mielenterveys- ja päihdetyö peruspalveluissa Mielenterveys- ja päihdetyön kokonaisuus Äetsä Mielenterveys- ja päihdetyö peruspalveluissa Mielenterveys- ja päihdetyön kokonaisuus Yhteenveto POHDINTA...49 LÄHTEET...51 LIITETAULUKOT...52 LIITTEET...58
7 6 1. SELVITYKSEN TAUSTA JA TARKOITUS Tilastojen mukaan % suomalaisista kärsii mielenterveyden ongelmasta jossain elämänsä vaiheessa. Mielenterveysongelmien merkitystä yksilöiden ja yhteiskunnan kannalta kuvastaa myös se, että masennus on yleisin ennenaikaisen työkyvyttömyyden aiheuttaja (1). Terveys 2000 tutkimuksen mukaan valtaosa suomalaisista kokee voivansa psyykkisesti melko hyvin, ja aikaisempiin tutkimuksiin verrattuna mielenterveysongelmien yleisyys on säilynyt ennallaan. Mielenterveysongelmien vuoksi terveyspalveluja ilmoitti viimeisen vuoden aikana käyttäneensä 6 % haastatelluista. Kuitenkin esimerkiksi Tampereen yliopistollisen sairaalan ns. miljoonapiirin alueella psyykkistä oireilua oli miehillä 23,4 %:lla ja naisilla 25 %:lla. Vakavasta masennuksesta kärsi 2,9 % miehistä ja 6,9 % naisista (2). Uusimpien arvioiden mukaan kaiken kaikkiaan mielenterveyden ongelmien aiheuttamat yhteiskunnalliset kustannukset ovat vuositasolla noin 2,5 mrd, mikä on 2,4 % bruttokansantuotteesta (3). Pitkäaikainen runsas alkoholinkäyttö liittyy usein mielenterveyden häiriöihin (4). Usein päihdeongelmat jäävät kuitenkin muiden ongelmien rinnalla kirjaamatta, ja ovat tästä syystä alidiagnosoituja. Päivi Sillanaukee kumppaneineen (5) tutki päihdeongelmien yleisyyttä ja kustannuksia Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alueen sairaaloissa vuosina , ja tulosten mukaan päihde-ehtoisilla diagnooseilla hoidettuja potilaita oli vuodeosastoilla noin 1,5 % ja poliklinikoilla noin 4 % potilaista. Eniten päihdepotilaita hoidettiin ensiavussa ja psykiatrian yksikössä. Kustannuksia päihdepotilaiden hoidosta aiheutui keskimäärin miljoonaa markkaa (n. 2,7 3 miljoonaa ) vuodessa. Arvioiden mukaan erikoissairaanhoidon kustannusten osuus alkoholin käytöstä yhteiskunnalle aiheutuvista kokonaismenoista olisi vain noin 20 % (6). Viimeisen vuosikymmenen aikana erityisesti mielenterveyspotilaiden hoito on muuttunut voimakkaasti pyrittäessä suuntaamaan hoitoa laitoshoidon sijasta enemmän avohoidon puolelle. Erityisen voimakkaasti ovat vähentyneet psykiatriset hoitopaikat. Tiedossa ei ole, minne palvelujärjestelmässä laitoshoidosta vapautuneet resurssit ovat siirtyneet (7). Mielenterveyslaki vuodelta 1991 laajensi psykiatrisen hoidon mielenterveystyöksi, jonka tulee olla myös osa kaikkien peruspalvelujen työntekijöiden toimintaa (8). Peruspalveluissa tehtävän mielenterveystyön määrästä ei ole tarkkaa tietoa, mutta Joukamaan ja Heikkisen mukaan (9) suurin osa psyykkisten häiriöiden vuoksi hoidon piirissä olevista hoidetaan muualla kuin psykiatrisessa erikoissairaanhoidossa, yleensä perusterveydenhuollossa. Kaiken kaikkiaan vastuu mielenterveyden hoidon ja mielenterveystyön järjestämisestä on siirtynyt edellä kuvatun kehityksen seurauksena kunnille ja peruspalveluihin. Toisaalta sosiaali- ja terveyspolitiikassa omaksutun hajauttamisajattelun seurauksena kunnat ovat saaneet suuren vapauden järjestää kuntalaisten palvelut haluamallaan tavalla. Tämän vuoksi mielenterveystyön ja palvelujen järjestämistavat mitä ilmeisimmin vaihtelevat kuntien välillä. Näistä eroista tiedetään erittäin vähän, vaikkakin tutkimus on tärkeää monestakin syystä. Ensinnäkin, kuten alussa mainittiin, mielenterveys- ja päihdeongelmat aiheuttavat kansallisella ja kunnan tasolla erittäin merkittävän tautikuorman palvelujärjestelmälle ja siten myös voimavarojen käytölle. Toisaalta voimavarojen tarkoituksenmukainen käyttö mielenterveys- ja päihdetyöhön ja -palveluihin lisää järjestelmän tehokkuutta, jonka seurauksena paineet voimavarojen kasvattamiseen helpottuvat. On luultavaa, että kuntien välisestä järjestämistapojen vaihtelusta seuraa vaihtelua myös palvelujen saatavuudessa, sujuvuudessa ja muissa laatutekijöissä. Yhtä luultavaa on, että myös mielenterveyden hoidon kustannukset vaihtelevat.
8 7 Mielenterveystyön taloutta koskevien tutkimusten puute ei ole pelkästään suomalainen kysymys, vaan asiaan on kiinnitetty huomiota myös Euroopan Unionin Mental Health Europe projektissa (MHE). Sen aloitteesta käynnistettiin marraskuussa 2002 verkostoyhteistyö 17 Euroopan maan kesken. Tarkoituksena on paitsi kehittää ja yhdenmukaistaa alan tutkimusmenetelmiä, myös arvioida ja vertailla osallistujamaiden mielenterveystyön resursseja, palvelujen järjestämistapoja sekä niiden tehokkuutta ja tuottavuutta. Tämä tutkimus tuottaa osaltaan Suomea koskevaa tietoa tähän yhteistyöhankkeeseen. Tutkimushankkeen yksilöidyt tehtävät olivat: 1. Kehittää riittävän tarkka mielenterveys- ja päihdepalvelujen kustannusten mittausmenetelmä, joka soveltuu kuntien mielenterveys- ja päihdetyöhön liittyvien palvelujen tutkimiseen. 2. Selvittää mielenterveystyön palvelujen eri osa-alueilla syntyvät kustannukset kunnittain. 3. Selvittää kuntien välisiä eroja mielenterveys- ja päihdetyöhön liittyvien palvelujen kustannuksissa ja erityisesti sitä vaikuttaako erilainen palvelujen järjestäminen kunnan kustannuksiin. Käsillä olevan raportin keskeisenä tehtävänä oli kartoittaa vaihtelua kuntien mielenterveys- ja päihdeongelmien hoidon kustannuksissa. Mielenterveys- ja päihdetyö on laaja kokonaisuus, jonka sisällä tarkemmin rajattuna ovat mielenterveys- ja päihdepalvelut. Mielenterveyspalveluilla tarkoitetaan sekä erityiseen mielenterveysosaamiseen ja ensisijaisesti mielenterveyskysymyksiin suuntautuneita palveluita että mielenterveysosaamista yleensä peruspalveluissa. Päihdepalvelujen voidaan katsoa osaltaan sisältyvän näihin palveluihin. Tässä raportoitavaan selvitykseen osallistui viisi sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmiltään varsin erilaista Pirkanmaan kuntaa: Lempäälä, Pirkkala, Valkeakoski, Vammala ja Äetsä. Selvitys rajattiin koskemaan mielenterveys- ja päihdeongelmien synnyttämiä kustannuksia. 2. AINEISTOT JA MENETELMÄ 2.1 Palvelujen käytön määrä Asiakaslaskenta avohuollossa tehtävän mielenterveys- ja päihdetyön määrittämisen apuvälineenä Kaksi viikkoa kestänyt asiakaslaskenta toteutettiin kunnissa Laskennassa käytettiin apuna tapauslaskentalomaketta, jota käytettiin ensimmäisen kerran Lempäälässä tehdyssä pilottitutkimuksessa keväällä 2002 (10). Lomaketta kehitettiin edelleen Mielenterveystyön kustannukset viidessä Pirkanmaan kunnassa selvitystyötä varten. Merkittävin muutos oli asiakkaan sosiaalista toimintakykyä mittaavan GASFmittarin liittäminen lomakkeeseen sekä henkilötunnuksen merkitseminen ikäryhmän ja sukupuolen sijasta. Mielenterveystyön asiakaslaskentaa alettiin valmistella keväällä 2003 ottamalla yhteyttä muutaman Pirkanmaalla sijaitsevan kunnan johtohenkilöihin. Merkittävänä valintakri-
9 8 teerinä tässä vaiheessa oli se, että kunnat olivat palvelurakenteeltaan erilaisia. Tutkimukseen lupautui mukaan viisi kuntaa: Lempäälä, Pirkkala, Valkeakoski, Vammala ja Äetsä. Kunnat olivat erikokoisia, mutta väestörakenne niissä oli melko samanlainen (taulukko 1). Vammala ja Äetsä muodostavat kansanterveystyön kuntayhtymän, minkä vuoksi molemmat kunnat otettiin selvitykseen mukaan. Taulukko 1. Ikärakenne viidessä Pirkanmaan kunnassa vuonna Asukas luku % % % Lempäälä ,2 65,7 12,1 Pirkkala ,5 67,2 10,3 Valkeakoski ,8 65,9 18,2 Vammala ,6 62,0 20,4 Äetsä ,8 62,7 20,5 Asiakaslaskennan tulosten luotettavuuden parantamiseksi jokaisessa kunnassa pidettiin sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstölle koulutustilaisuus, jossa käytiin yhdessä läpi tapauslaskentalomaketta ja sen täyttämistä. Koulutustilaisuudet pidettiin lokakuun loppupuolella Koulutustilaisuuden jälkeen tapauslaskentalomakkeen käyttöä testattiin kunnissa yhden päivän ajan. Apuna henkilöstöllä oli lomakkeen kirjalliset täyttöohjeet (liite 1). Lempäälässä testausta ei katsottu aiheelliseksi, sillä henkilöstö oli tutustunut lomakkeeseen ja sen täyttämiseen jo aikaisemmin pilottitutkimuksen yhteydessä. Lomakkeen testauksen jälkeen kunnissa pidettiin palautetilaisuudet, joissa tutkijat antoivat lomaketta täyttäneelle henkilöstölle palautetta testauksen onnistumisesta ja henkilöstö puolestaan esitti tutkijoille kehittämisehdotuksia lomakkeen käyttökelpoisuuden parantamiseksi. Henkilöstöltä saadun palautteen perusteella tapauslaskentalomakkeesta laadittiin toinen versio niitä asiakaskäyntejä varten, joilla ei käsitelty psyykkistä tilaa tai päihdeongelmaa. Myös alkuperäiseen tapauslaskentalomakkeeseen tehtiin pieniä muutoksia. Asiakaslaskennassa käytetyt lomakkeet ovat raportin liitteenä (liitteet 2 ja 3). Palautetilaisuudet pidettiin marraskuun 2003 aikana. Varsinaisen asiakaslaskennan ajankohdaksi suunniteltiin alun perin viikkoja ( ), mutta tutkimuslupien viivästymisen vuoksi aloitusajankohtaa jouduttiin siirtämään viikolla. Samassa yhteydessä asiakaslaskennan kesto lyhennettiin kolmesta viikosta kahteen viikkoon. Näiden kahden viikon aikana sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstö täytti tiedot asiakaskäynneistä toiseen lomakkeista riippuen siitä käsiteltiinkö käynnillä asiakkaan psyykkistä tilaa tai päihdeongelmaa vai ei. Psyykkisen tilan huomioimisella tarkoitettiin tässä yhteydessä sitä, että työntekijä otti asiakaskäynnillä kantaa asiakkaan psyykkiseen tilaan tai päihteiden käyttöön liittyviin ongelmiin tai havainnoi ongelmia muutoin ottamatta niitä puheeksi. Lomakkeella kartoitettiin kaikenlaista psyykkisen tilan tai päihdeongelman huomioimiseen käytettyä aikaa, ei pelkästään niihin asiakkaisiin käytettyä aikaa, joilla oli aikaisempi diagnoosi Pirkanmaan sairaanhoitopiirin tilastot Erikoissairaanhoidon vuodeosastohoitopäivien ja poliklinikkakäyntien lukumäärät saatiin Pirkanmaan sairaanhoitopiirin rekistereistä. Käytössä olivat kuntien kokonaiskäyntimäärät sekä käyntimäärät sukupuolittain ja ikäryhmittäin. Tarkemmat käyntitiedot pyydettiin niistä henkilöistä, joista oli raportoitu täydellinen henkilöturvatunnus asiakaslaskenta-aikana.
10 Kansaneläkelaitoksen rekisterit Kansaneläkelaitoksen rekistereistä saatiin tiedot mielenterveyslääkkeiden käytöstä sekä yksityisellä psykiatrilla käyneiden lukumäärästä ja käyntien määrästä. Tiedot koskivat koko vuotta 2003, josta tähän raporttiin on laskettu keskimääräinen kahden viikon osuus Kuntien tilastot Kuntien tilastoista pyydettiin toimipistekohtaiset tilastoidut käyntimäärät, joiden avulla pystyttiin määrittelemään asiakaslaskennan yhteydessä raportoimatta jääneiden asiakaskäyntien määrä. Lisäksi pyydettiin tiedot henkilöstön määristä eri toimipisteissä vuoden 2003 lopussa. Tiedot on raportoitu siltä osin kuin ne kunnista toimitettiin. Äetsän osalta henkilöstön määrää ei pystytty määrittämään, sillä suuri osa äetsäläisistä käytti kuntayhtymästä johtuen terveydenhuoltopalveluja Vammalan puolella. 2.2 Palvelujen kustannukset Kustannustiedot ovat suurimmaksi osaksi peräisin Stakesin julkaisusta Terveydenhuollon yksikkökustannukset Suomessa vuonna 2001 (11). Siinä raportoitiin ammattialakohtaisesti keskimääräiset euromääräiset kustannukset suoritetta kohti. Suoritteena oli useimmiten vastaanottokäynti, jolle määriteltiin keskimääräinen hinta asiakaskäyntiin varatun työajan mukaan. Suoritteelle määriteltiin kokonaiskustannus, joka sisälsi henkilöstökustannukset sivukuluineen sekä vastaanottotoiminnasta ja toimialahallinnosta aiheutuneet kustannukset. Stakesin yksikkökustannusraportti ei kuitenkaan sisältänyt tietoa kaikkien asiakaslaskentaan osallistuneiden ammattiryhmien työajan kokonaiskustannuksista, joten nämä tiedot otettiin Tilastokeskuksen Kuntasektorin palkat ammateittain 2003 tilastosta 1. Päihdetyöntekijän kustannuksia ei ollut saatavilla, joten tässä yhteydessä käytettiin sosiaalityöntekijän tietoja, toimeentulotukikanslistin kohdalla puolestaan toimistovirkailijan kustannustietoja. Stakesin yksikkökustannusraportti ei sisältänyt myöskään suoritteeseen liittyviä kiinteitä kustannuksia, joten tässä tutkimuksessa nämä kustannukset on huomioitu kertomalla Hujasen (11) raportoimat luvut 1,7:llä. Jokaiselle ammattiryhmälle laskettiin minuuttikohtainen kustannus ( /min). Tilastokeskuksen tiedoista tämä saatiin jakamalla palkkatiedot samassa suhteessa, jossa Stakesin raportoimien ammattiryhmien palkat olivat työajan kokonaiskustannuksiin. Yksikkökustannukset on esitetty taulukossa 2. Konsultaatioiden kustannukset määriteltiin Forman ja kumppaneiden (10) raportissaan käyttämien periaatteiden mukaisesti. Mielenterveys- ja päihdeongelmiin liittyvinä konsultaatioina huomioitiin ainoastaan psykiatrin, psykiatrisen sairaanhoitajan, sosiaalityöntekijän ja psykologin konsultaatiot. Koska sosiaalityöntekijää voidaan konsultoida myös muista syistä, painotettiin tässä raportissa sosiaalityöntekijän konsultoinnin kustannuksia psyykkisen tilan ja päihdeongelman huomioimiseen käytetyllä ajalla. 1 palkat;
11 10 Taulukko 2. Yksikkökustannukset /h *1,7 /min Fysioterapeutti 15,8 16,7 28,4 0,473 Kodinhoitaja 15,8 16,7 28,4 0,473 Mielenterveyshoitaja 0,555 Osastosihteeri 0,445 Perhetyöntekijä 0,451 Psykologi 21,5 22,7 38,6 0,644 Puheterapeutti 19,6 20,7 35,2 0,587 Sairaanhoitaja 18,4 19,4 33,1 0,551 Sosiaalityöntekijä 18,3 19,3 32,9 0,548 Terveydenhoitaja 16,7 17,7 30,0 0,500 Terveyskeskuslääkäri 38,4 40,6 69,0 1,150 Toimistovirkailija 0,419 Työn- ja askartelunohjaaja 0,456 /kpl Konsultoinnit psykiatri 20 22,1 psykiatrinen sh 10,6 11,7 sosiaalityöntekijä 10,2 11,3 psykologi 12,1 13,4 1 Julkisten menojen hintaindeksi/terveydenhuolto 2000=100. Tilastokeskus. 2 Palkansaajien ansiotasoindeksi 2000=100. Tilastokeskus. Lääkehoidon kustannuksista huomioitiin Kansaneläkelaitoksesta saadut tiedot mielenterveyslääkkeistä (psykoosilääkkeet, neuroosi- ja rauhoittavat lääkkeet, uni- ja masennuslääkkeet sekä dementialääkkeet). Käytettävissä olivat tautiryhmittäiset kokonaiskustannukset ikäryhmittäin ja sukupuolittain. Yksityisistä psykiatrikäynneistä käytettävissä olivat ikäryhmittäiset ja sukupuolittaiset kokonaiskustannukset sekä potilaskohtaiset kustannukset. Psykiatrisen vuodeosastohoidon ja poliklinikkakäyntien kustannuksina käytettiin Pirkanmaan sairaanhoitopiiriltä saatuja tietoja kuntien kokonaiskustannuksista. Käytettävissä olivat sukupuolittaiset ja ikäryhmittäiset tiedot. Tiedot mielenterveys- ja päihdekuntoutujien tuki- ja hoiva-asumisen ja kuntoutuksen kustannuksista ovat peräisin kuntien tilastoista. Aluksi tiedot pyydettiin yksilötasolla, mutta tietojen keräämisen työläyden vuoksi kuntia pyydettiin toimittamaan ainoastaan kokonaissummat kuntien omien palvelujen ja ostopalvelujen kustannuksista vuodelta Koska kustannustietoja ei kaikista kunnista ollut käytettävissä, ei niitä ole kuntien tulosten yhdenmukaisuuden vuoksi laskettu mukaan lopullisiin mielenterveys- ja päihdetyöstä aiheutuneisiin kokonaiskustannuksiin. Tiedot toimittaneiden kuntien tuloksissa on kuitenkin raportoitu tuki- ja hoiva-asumisen ja kuntoutuksen euromäärät kahden viikon ajalta ja se, miten näiden kustannustekijöiden huomioiminen olisi muuttanut eri toimijoiden kustannusosuuksia.
12 11 3. TULOKSET 3.1 Lempäälä Mielenterveys- ja päihdetyö peruspalveluissa Asiakaslaskenta-ajalta raportoitiin yhteensä asiakaskäyntiä eri toimipisteissä. Näistä käynneistä 347 jätettiin pois analysoitavasta aineistosta asiakkaan epätäydellisen tai puuttuvan henkilöturvatunnuksen vuoksi. Poistettujen käyntien määrä oli 8,5 % kaikista raportoiduista käynneistä. Suurimmassa osassa (269) käynneistä ei käsitelty asiakkaan psyykkistä tilaa tai päihdeongelmaa. Lempäälässä asiakaslaskentaan osallistuneita toimipisteitä olivat terveyskeskus, jonka yksiköistä asiakaskäynnit raportoitiin erikseen mielenterveystoimistosta ja työterveyshuollosta, perhetyönyksikkö, perheneuvola sekä kotihoito käsittäen kaikenlaisen kotona annettavan hoidon. Terveyskeskus toimii Lempäälässä väestövastuuperiaatteella käsittäen edellä mainittujen yksiköiden lisäksi fysioterapiayksikön, kotisairaanhoidon, kouluterveydenhuollon, lääkärin vastaanoton sekä neuvolat. Päihdehuolto on Lempäälässä perhetyönyksikössä. Eniten käyntejä raportoitiin terveyskeskuksessa (53,8 %) ja toiseksi eniten kotihoidossa (27,2 %). Tarkemmat toimipistekohtaiset käyntimäärät ilmenevät liitetaulukosta 1 (sivu 53). Myös asiakasmäärä oli terveyskeskuksessa suurin, 66,7 % kaikista asiakaslaskenta-aikana eri toimipisteissä käyneistä asiakkaista. Useimmat asiakkaat kävivät eri toimipisteissä asiakaslaskenta-aikana vain kerran. Poikkeuksena olivat kotihoidon asiakkaat, joilla oli keskimäärin 4,5 käyntiä, vaihdellen yhdestä käynnistä 33 käyntiin. Liitetaulukossa 2 (sivu 53) on esitetty toimipistekohtaiset asiakasmäärät. Liitetaulukossa 3 (sivu 54) puolestaan on nähtävissä käynti- ja asiakasmäärät ammattialakohtaisesti eri toimipisteissä. Asiakkaat keskittyivät terveyskeskuksessa erityisesti lääkäreille ja kotihoidossa sairaanhoitajille ja kodinhoitajille tai vastaaville. Asiakaslaskennan aikana eri toimipisteissä asioineista lempääläisistä 79,7 %:lla ei asiakaskäynnillä käsitelty psyykkistä tilaa eikä 97,1 %:lla päihdeongelmaa. Niitä asiakkaita, joilla ei käsitelty kumpaakaan ongelmaa, oli 79 %. Psyykkistä tilaa huomioitiin 497 asiakkaalla (18,1 % asiakaskäynneistä) ja päihdeongelmaa 81 asiakkaalla (0,7 % asiakaskäynneistä). 2,2 %:ssa asiakaskäynneistä huomioitiin kumpaakin ongelmaa. (Kuvio 6. ks. yhteenveto-osio s. 46) Liitetaulukossa 4 on nähtävissä mielenterveys- ja päihdekäyntien jakautuminen toimipisteittäin ja ammattialoittain. Mielenterveys ja/tai päihdeongelman lisäksi asiakkailla saattoi olla myös muita ongelmia, muun muassa sosiaalisia ja somaattisia ongelmia. Sosiaaliseksi ongelmaksi luokiteltiin tässä yhteydessä muun muassa perheen sisäiset ongelmat, työttömyys sekä muut ongelmat, jotka jollain tavalla liittyivät ihmisten väliseen vuorovaikutukseen. Näitä ongelmia raportoitiin 37,5 %:ssa niistä asiakaskäynneistä, joilla raportoitiin huomioitaneen psyykkistä tilaa tai päihdeongelmaa. Vastaavasti 12,3 %:ssa asiakaskäynneistä taustalla oli muiden ongelmien ohella somaattinen sairaus. Asiakaskäyntien taustalla olevat ongelmat vaihtelivat toimipisteittäin. Terveyskeskuksessa, työterveyshuollossa, perhetyönyksikössä sekä kotihoidossa raportoitiin paljon käyntejä, joiden taustalla ei ollut mielenterveys ja/tai päihdeongelmia. Tosin työterveyshuollossa ja kotihoidossa raportoitiin suhteellisen paljon myös mielenterveysongelmia ja perhetyönyksikössä päihdeongelmia sekä sosiaalisia ongelmia. Mielenterveys-
13 12 toimistossa ja perheneuvolassa korostuivat mielenterveysongelmien ohella sosiaaliset ongelmat. Lempääläisten asiakaskäyntejä, joissa raportoitiin käytetyn aikaa psyykkisen tilan huomioimiseen, oli 639. Päihdeongelmaa huomioitiin 26 asiakaskäynnillä sekä psyykkistä tilaa ja päihdeongelmaa molempia 77 asiakaskäynnillä. Näillä käynneillä käytettiin aikaa psyykkisen tilan huomioimiseen keskimäärin 30,7 minuuttia ja päihdeongelman huomioimiseen keskimäärin 15,5 minuuttia. Perusterveydenhuollossa ja sosiaalihuollossa asiakaslaskenta-aikana tehdyn mielenterveys- ja päihdetyön määrien ja kustannusten jakauma toimipisteittäin ja ammattialoittain on esitetty taulukossa 3. Psyykkisen tilan huomioinnista aiheutuneiden kustannusten osuus oli terveyskeskuslääkäreillä huomattavan suuri, 20,7 %. Päihdeongelman huomioinnin kustannusosuus oli vielä suurempi eli 30,8 %. Terveyskeskuksessa päihdeongelman huomioimisen kustannusosuus oli suuri myös sairaanhoitajilla, 19,1 %. Yksittäisten ammattiryhmien osalta psyykkisen tilan huomioimisen kustannukset painottuivat terveyskeskuslääkäreiden jälkeen toiseksi eniten kotihoidossa työskenteleville kodinhoitajille ja vastaaville 12 %:n kustannusosuudella. Mielenterveystoimistossa psyykkisen tilan huomioinnin kustannukset painottuivat erityisesti sairaanhoitajille (11,1 %) ja psykologeille (10,2 %), päihdeongelman huomioimisen kustannukset puolestaan lääkäreille (11,6 %). Perhetyönyksikössä työskentelee päihdehuoltoon erikoistuneita päihdetyöntekijöitä, joiden osuus päihdeongelman huomioimisen kustannuksista oli 15 %. Kaiken kaikkiaan psyykkisen tilan sekä päihdeongelman huomioimisesta aiheutuneet kustannukset painottuivat eniten terveyskeskukseen (29,9 %) ja mielenterveystoimistoon (29,6 %). Konsultoinnin kustannuksista suurin osa aiheutui psykiatrin konsultoinneista, joiden osuus kokonaiskustannuksista oli 6,3 %. Psyykkisen tilan huomioimisesta aiheutunut kustannus asiakasta kohti oli 29, päihdeongelman huomioimisesta aiheutunut kustannus puolestaan 15.
14 13 Taulukko 3. Psyykkisen tilan ja päihdeongelman huomioimiseen käytettyjen peruspalvelujen määrä ja kustannukset Lempäälässä kahden viikon seuranta-aikana. Palvelun tarjoaja Henkilöstön määrä Psyykkinen tila Päihdeongelma Yhteensä Käytetyt Käytetyt minuutit minuutit % psyyk. tilan huomioinnin kustan-nuksista % päihdeongelman huomioinnin kustannuksista % kokonaiskustannuksista % kokonaiskustannuksista/ toimipiste Terveyskeskus 29,9 lääkäri , , ,7 terveydenhoitaja , , ,1 sairaanhoitaja , , ,8 psykologi , , ,3 Mielenterveystoimisto 29,6 lääkäri , , ,1 sairaanhoitaja , , ,7 psykologi , , ,7 sosiaalityöntekijä , , ,1 Työterveyshuolto 4,5 lääkäri , , ,7 terveydenhoitaja , , ,7 Perhetyön yksikkö 8,6 psykologi , , ,3 sosiaalityöntekijä , , ,6 päihdetyöntekijä , , ,5 toimeentulotukikanslisti , ,8 45 0,3 Perheneuvola 6,9 lääkäri 3 3 0, ,0 3 0,0 psykologi , , ,0 sosiaalityöntekijä , , ,9 Kotihoito 12,5 lääkäri , ,0 17 0,1
15 14 Palvelun tarjoaja Psykkinen tila Päihdeongelma Yhteensä Henkilöstön määrä Käytetyt minuutit % psyyk. tilan huomioinnin kustan-nuksista Käytetyt minuutit % päihdeongelman huomioinnin kustannuksista % kokonaiskustannuksista terveydenhoitaja , ,0 75 0,4 sairaanhoitaja , , ,7 kodinhoitaja/vast , , ,3 Yhteensä , ,0 % kokonaiskustannuksista/ toimipiste /mielenterveysasiakas 29 /päihdeasiakas 15 Konsultoinnit¹ 8,0 psykiatri ,3 psykiatrinen sh ,3 sosiaalityöntekijä 20 Joista mt- ja päihde-ongelman vuoksi 53%.² 122 0,7 psykologi ,7 Yhteensä ,0 100,0 /mielenterveys- ja päihdeasiakas 32 ¹Konsultointeja ei voitu jakaa asiakaslaskennan perusteella mielenterveys- tai päihdeongelmista johtuviksi, minkä vuoksi ne on laskettu mukaan vain kokonaiskustannuksiin. ²Psykiatrin, psykiatrisen sairaanhoitajan ja psykologin konsultointien oletettiin johtuvan mielenterveys- tai päihdeongelmasta. Sosiaalityöntekijän konsultoinneista laskettiin mukaan se osuus, joka käynnistä oli käytetty mielenterveys- tai päihdeongelman huomiointiin.
16 Mielenterveys- ja päihdetyön kokonaisuus Kaikkien palveluntuottajien osalta mielenterveys- ja päihdetyön määrä ja kustannukset kuvataan taulukossa 4. Vaikka suurin määrällinen volyymi mielenterveys- ja päihdetyöstä tehdään peruspalveluissa, sen kustannusosuus muihin osa-alueisiin verrattuna on pieni, 17,1 %. Peruspalvelut ja mielenterveystoimisto yhdessä vastasivat kuitenkin lähes neljäsosasta (24,3 %) lempääläisille annettujen mielenterveys- ja päihdepalvelujen kustannuksista. Suurimmat kustannukset aiheutuivat erikoissairaanhoidosta, jonka osuus oli yli puolet eli 54,7 % kokonaiskustannuksista. Myös lääkekustannukset veivät suhteellisen suuren osan kustannuksista, 19,4 %. Kustannusten jakautuminen esitetään myös kuviossa 1. Taulukko 4. Mielenterveys- ja päihdetyön kustannukset Lempäälässä kahden viikon seuranta-aikana. Yhteensä % kokonaiskustannuksista Peruspalvelut ,1 Mielenterveystoimisto ,2 Erikoissairaanhoito vuodeosasto ,6 poliklinikka ,1 Lääkkeet ,4 Yksityislääkäri ,6 Yhteensä ,0 /asukas 4 Peruspalvelut 17,1 Mielenterveystoimisto 7,2 Vuodeosasto 45,6 Poliklinikka 9,1 Lääkkeet 19,4 Yksityislääkäri 1, Kuvio 1. Mielenterveys- ja päihdetyön kustannusten jakautuminen Lempäälässä. % Mielenterveyskuntoutujien tukiasumisen, kuntoutuksen sekä päiväkeskustoiminnan kustannukset kahden viikon ajalta olivat Päihdekuntoutujien osalta kustannukset olivat Mikäli nämä kustannukset olisi otettu huomioon kokonaiskustannuslaskelmissa, olisivat niiden osuudet olleet 7,9 % ja 2,1 %. Tällöin peruspalveluiden ja mielenterveystoimiston osuus olisi laskenut 21,9 %:iin, erikoissairaanhoidon osuus 49,2 %:iin ja lääkekustannusten osuus 17,5 %:iin.
17 16 Mielenterveys- ja päihdetyön kustannuksissa esiintyi suurta vaihtelua ikäluokkien ja sukupuolten välillä (taulukot 5 ja 6). Psykiatristen poliklinikkapalvelujen käytön kustannukset painottuivat naisilla voimakkaasti lapsiin ja nuoriin, miehillä tämän ikäluokan lisäksi työikäisiin. Vuodeosastopalvelujen käyttö ja kustannukset sen sijaan keskittyivät naisilla erityisesti ikääntyneisiin, miehillä nuoriin aikuisiin. Kansaneläkelaitoksen rekistereistä peräisin olevien lääke- ja yksityislääkäripalvelujen kustannustietojen osalta kaksi nuorinta ikäluokkaa on yhdistetty ikäluokituksen yhdenmukaistamiseksi. Lääkekustannukset olivat sekä miehillä että naisilla suurimmat ikääntyneillä sekä lisäksi varsin suuret työikäisillä naisilla. Yksityislääkäripalvelujen kustannukset painottuivat naisilla voimakkaasti alle 35-vuotiaiden ikäluokkaan, miehillä tämän ikäluokan lisäksi työikäisiin. Naisilla kaikkien palvelumuotojen kustannukset olivat miehiä suuremmat. Peruspalveluissa (poikkeuksena perheneuvola) ja mielenterveystoimistossa psyykkisen tilan ja päihdeongelman huomioinnin kustannukset olivat naisilla suuremmat kuin miehillä. Miehillä kustannukset terveyskeskuksessa, mielenterveystoimistossa ja työterveyshuollossa keskittyivät suurimmaksi osaksi työikäisiin ja ikääntyneisiin, naisilla puolestaan nuoriin aikuisiin ja työikäisiin. Perhetyönyksikössä ja perheneuvolassa kustannukset painottuivat kummallakin sukupuolella lapsiin ja nuoriin. Taulukko 5. Erikoissairaanhoidon, lääkkeiden ja yksityisellä psykiatrilla käynnin kustannukset Lempäälässä kahden viikon aikana iän ja sukupuolen mukaan. Miehet % Naiset % 8,2 41, ,4 16,2 13,7 19,0 2,4 14,9 23,3 12,6 55-1,8 1,4 17,6 4,6 0,7 19,6 27,1 8,6 Kaikki % 44,3 45,4 41,4 37,8 55,7 54,6 58,6 62,2 Kaikki 2838, ,9 5675,4 432,9 3569, ,1 8040,9 713,5 Ikä Yhteensä % Ikä Poliklinikka Vuodeosasto Lääkkeet Yksityislääkäri Poliklinikka Vuodeosasto ,0 3,1 49,8 13,5 10,0 14, ,0 24,6 2,9 6,6 Lääkkeet Yksityislääkäri Poliklinikka Vuodeosasto Lääkkeet Yksityislääkäri ,8 16, ,9 31,2 18,2 55, ,8 31,1 37,0 31,6 55-2,5 21,1 44,8 13,2 Kaikki % 100,0 100,0 100,0 100,0 Kaikki 6408, , , ,4
18 17 Taulukko 6. Mielenterveys- tai päihdeongelman huomioimisen kustannukset peruspalveluissa ja mielenterveystoimistossa iän ja sukupuolen mukaan Lempäälässä. Miehet % Ikä Perhetyön yksikkö Kotihoito , , ,2 12,8 3,3 7,2 2, ,4 13,5 17,9 5,3 5,8 0, ,1 10,7 9,8 1,9 0 28,6 Kaikki % 36, ,9 27,3 60,5 29,2 Kaikki 1851,4 1875,3 236,3 404,3 717,8 627,5 Naiset % Ikä Perhetyön yksikkö Kotihoito ,6 1,2 0 46,6 28, ,1 12,6 22,6 10,1 2, ,6 39,7 36,7 12,8 9, ,6 9,4 9,8 3,2 0 70,8 Kaikki % 63, ,1 72,7 39,5 70,8 Kaikki 3281,6 3188,2 528,2 1075,4 467, Ikä Perhetyön yksikkö Terveyskeskus Mielenterveystoimisto Työterveyshuolto Perheneuvola Terveyskeskus Mielenterveystoimisto Työterveyshuolto Perheneuvola Yhteensä % Terveyskeskus Mielenterveystoimisto Työterveyshuolto Perheneuvola Kotihoito ,2 0 59,6 80, ,3 25,5 25,8 17, ,2 54, , ,7 20,2 19,6 5,1 0 99,3 Kaikki % Kaikki 5132,9 5063,5 764,4 1479,7 1185,7 2147,5 3.2 Pirkkala Mielenterveys- ja päihdetyö peruspalveluissa Asiakaslaskenta-ajalta raportoitiin yhteensä asiakaskäyntiä eri toimipisteissä. Näistä käynneistä 222 jätettiin pois analysoitavasta aineistosta asiakkaan epätäydellisen tai puuttuvan henkilöturvatunnuksen vuoksi. Poistettujen käyntien määrä oli 5,5 % kaikista raportoiduista käynneistä. Suurimmassa osassa (188) käynneistä ei käsitelty asiakkaan psyykkistä tilaa tai päihdeongelmaa. Pirkkalassa asiakaslaskentaan osallistuneita toimipisteitä olivat terveyskeskus, jonka yksiköistä asiakaskäynnit raportoitiin erikseen mielenterveystoimistosta ja työterveyshuollosta, sosiaalitoimisto sekä kotihoito käsittäen kaikenlaisen kotona annettavan hoidon. Edellä mainittujen yksiköiden lisäksi terveyskeskuksen alaisuuteen kuuluvat neu-
19 18 volapalvelut, kouluterveydenhuolto, kotisairaanhoito, kuntoutuspalvelut sekä lääkärin vastaanotto. Perheneuvolapalvelut ostetaan Tampereelta, minkä vuoksi ne on Pirkkalan osalta jätetty asiakaslaskennan ulkopuolelle. Pirkkalassa on parhaillaan käynnissä lasten ja nuorten syrjäytymisen projekti, ja tästä johtuen asiakaslaskentaan osallistui lasten ja nuorten psykiatrinen yksikkö. Päihdepalveluja annetaan sosiaalitoimistossa. Eniten käyntejä raportoitiin terveyskeskuksessa (52,4 %) ja toiseksi eniten kotihoidossa (32,7 %). Tarkemmat toimipistekohtaiset käyntimäärät ilmenevät liitetaulukosta 1 (sivu 53). Myös asiakasmäärä oli terveyskeskuksessa suurin, 72,0 % kaikista asiakaslaskenta-aikana eri toimipisteissä käyneistä asiakkaista. Toiseksi eniten asiakkaita kävi työterveyshuollossa (10,5 %) ja vasta kolmanneksi eniten kotihoidossa (6,8 %). Useimmat asiakkaat kävivät eri toimipisteissä asiakaslaskenta-aikana vain kerran. Poikkeuksena olivat kotihoidon asiakkaat, joilla oli keskimäärin 8,6 käyntiä, vaihdellen yhdestä käynnistä 67 käyntiin. Liitetaulukossa 2 (sivu 53) on esitetty toimipistekohtaiset asiakasmäärät. Liitetaulukossa 3 (sivu 54) puolestaan on nähtävissä käynti- ja asiakasmäärät ammattialakohtaisesti eri toimipisteissä. Asiakkaat keskittyivät terveyskeskuksessa ja työterveyshuollossa erityisesti lääkäreille ja terveydenhoitajille sekä kotihoidossa kodinhoitajille tai vastaaville. Asiakaslaskennan aikana eri toimipisteissä asioineista pirkkalalaisista 78,1 %:lla ei asiakaskäynnillä käsitelty psyykkistä tilaa eikä 98,6 %:lla päihdeongelmaa. Niitä asiakkaita, joilla ei käsitelty kumpaakaan ongelmaa, oli 77,7 %. Psyykkistä tilaa huomioitiin 248 asiakkaalla (20,9 % asiakaskäynneistä) ja päihdeongelmaa 37 asiakkaalla (0,4 % asiakaskäynneistä). 1 %:ssa asiakaskäynneistä huomioitiin kumpaakin ongelmaa. (Kuvio 6. ks. yhteenveto-osio s. 50) Liitetaulukossa 4 on nähtävissä mielenterveys- ja päihdekäyntien jakautuminen toimipisteittäin ja ammattialoittain. Mielenterveys ja/tai päihdeongelman lisäksi asiakkailla saattoi olla myös muita ongelmia, muun muassa sosiaalisia ja somaattisia ongelmia. Sosiaaliseksi ongelmaksi luokiteltiin tässä yhteydessä muun muassa perheen sisäiset ongelmat, työttömyys sekä muut ongelmat, jotka jollain tavalla liittyivät ihmisten väliseen vuorovaikutukseen. Näitä ongelmia raportoitiin 21,7 %:ssa niistä asiakaskäynneistä, joilla raportoitiin huomioitaneen psyykkistä tilaa tai päihdeongelmaa. Vastaavasti 34,3 %:ssa asiakaskäynneistä taustalla oli muiden ongelmien ohella somaattinen sairaus. Asiakaskäyntien taustalla olevat ongelmat vaihtelivat toimipisteittäin. Terveyskeskuksessa, työterveyshuollossa sekä sosiaalitoimistossa pääosassa asiakaskäynneistä ei taustalla ollut mielenterveys ja/tai päihdeongelmia. Myös kotihoidossa noin puolet käynneistä oli tällaisia. Mielenterveystoimistossa, sosiaalitoimistossa sekä lasten ja nuorten psykiatrisessa yksikössä korostuivat mielenterveysongelmien ohella sosiaaliset ongelmat, kotihoidossa puolestaan somaattiset ongelmat. Päihdeongelmia ei raportoitu missään toimipisteessä erityisen paljoa. Pirkkalalaisten asiakaskäyntejä, joissa raportoitiin käytetyn aikaa psyykkisen tilan huomioimiseen, oli 769. Päihdeongelmaa huomioitiin 15 asiakaskäynnillä sekä psyykkistä tilaa ja päihdeongelmaa molempia 35 asiakaskäynnillä. Näillä käynneillä käytettiin aikaa psyykkisen tilan huomioimiseen keskimäärin 22,2 minuuttia ja päihdeongelman huomioimiseen keskimäärin 11,3 minuuttia. Perusterveydenhuollossa ja sosiaalihuollossa asiakaslaskenta-aikana tehdyn mielenterveys- ja päihdetyön määrien ja kustannusten jakauma toimipisteittäin ja ammattialoittain on esitetty taulukossa 7. Psyykkisen tilan huomioinnista aiheutuneiden kustannusten osuus oli huomattavasti muita suurempi kotihoidossa työskentelevillä kodin-
20 19 hoitajilla tai vastaavilla (29,6 %) sekä mielenterveystoimistossa työskentelevillä lääkäreillä (21,8 %). Päihdeongelman huomioinnin kustannusosuus oli puolestaan suuri terveyskeskuksessa ja mielenterveystoimistossa työskentelevillä lääkäreillä, 31,6 % ja 23,9 %. Osuus oli kohtalaisen suuri myös terveyskeskuksen sairaanhoitajilla (15,0 %) sekä sosiaalitoimiston sosiaalityöntekijöillä (13,8 %). Kaiken kaikkiaan psyykkisen tilan sekä päihdeongelman huomioimisesta aiheutuneet kustannukset painottuivat eniten mielenterveystoimistoon (35,2 %) ja kotihoitoon (32,7 %). Konsultoinnin kustannuksista suurin osa aiheutui psykiatrin konsultoinneista, joiden osuus kokonaiskustannuksista oli 3,7 %. Psyykkisen tilan huomioimisesta aiheutunut kustannus asiakasta kohti oli 43, päihdeongelman huomioimisesta aiheutunut kustannus puolestaan 11.
21 20 Taulukko 7. Psyykkisen tilan ja päihdeongelman huomioimiseen käytettyjen peruspalvelujen määrä ja kustannukset Pirkkalassa kahden viikon seuranta-aikana. Psyykkinen tila Päihdeongelma Yhteensä Palvelun tarjoaja Henkilöstön määrä Käytetyt minuutit % psyy. tilan huomoinnin kustannuksista Käytetyt minuutit % päihdeongelman huomioinnin kustannuksista % kokonaiskustannuksista % kokonaiskustannuksista/ toimipiste Terveyskeskus 15,2 lääkäri , , ,2 terveydenhoitaja , , ,6 sairaanhoitaja , , ,9 psykologi , , ,6 kodinhoitaja/vast , , ,9 Mielenterveystoimisto 35,2 lääkäri , , ,7 sairaanhoitaja 1(+2 ) , , ,4 psykologi , , ,1 sosiaalityöntekijä , , ,9 kodinhoitaja/vast , ,0 7 0,1 Työterveyshuolto 2,7 lääkäri , , ,6 terveydenhoitaja , ,0 8 0,1 Sosiaalityön yksikkö 2,5 sosiaalityöntekijä , , ,5 Kotihoito 32,7 terveydenhoitaja , , ,0 sairaanhoitaja , , ,5 kodinhoitaja/vast , , ,2 Lasten ja nuorten pkl 6 lääkäri , , ,1 sairaanhoitaja , ,0 28 0,2 psykologi , , ,6
22 21 Palvelun tarjoaja Psyykkinen tila Päihdeongelma Yhteensä Henkilöstön Käytetyt Käytetyt määrä minuutit minuutit % psyy. tilan huomoinnin kustannuksista % päihdeongelman huomioinnin kustannuksista % kokonaiskustannuksista sosiaalityöntekijä , ,0 49 0,4 Yhteensä , ,0 % kokonaiskustannuksista/ toimipiste /mielenterveysasiakas 43 /päihdeasiakas 11 Konsultoinnit¹ 5,4 psykiatri ,7 psykiatrinen sh ,4 sosiaalityöntekijä 21 Joista mt ja päihde-ongelman vuoksi 46%.² 111 1,0 psykologi ,3 Yhteensä ,0 100,0 /mielenterveys- ja/tai päihdeasiakas 44 ¹Konsultointeja ei voitu jakaa asiakaslaskennan perusteella mielenterveys- tai päihdeongelmista johtuviksi, minkä vuoksi ne on laskettu mukaan vain kokonaiskustannuksiin. ²Psykiatrin, psykiatrisen sairaanhoitajan ja psykologin konsultointien oletettiin johtuvan mielenterveys- tai päihdeongelmasta. Sosiaalityöntekijän konsultoinneista laskettiin mukaan se osuus, joka käynnistä oli käytetty mielenterveys- tai päihdeongelman huomiointiin.
23 Mielenterveys- ja päihdetyön kokonaisuus Kaikkien palveluntuottajien osalta mielenterveys- ja päihdetyön määrä ja kustannukset kuvataan taulukossa 8. Vaikka suurin määrällinen volyymi mielenterveys- ja päihdetyöstä tehdään peruspalveluissa, sen kustannusosuus muihin osa-alueisiin verrattuna on pieni, 14,3 %. Peruspalvelut ja mielenterveystoimisto yhdessä vastasivat kuitenkin yli viidenneksestä (22,1 %) pirkkalalaisille annettujen mielenterveys- ja päihdepalveluiden kustannuksista. Suurimmat kustannukset aiheutuivat erikoissairaanhoidosta, jonka osuus oli 47,2 % kokonaiskustannuksista. Myös lääkekustannukset veivät suuren osan kustannuksista, 26,4 %. Kustannusten jakautuminen esitetään myös kuviossa 2. Taulukko 8. Mielenterveys- ja päihdetyön kustannukset Pirkkalassa kahden viikon seuranta-aikana. Yhteensä % kokonaiskustannuksista Peruspalvelut ,3 Mielenterveystoimisto ,8 Erikoissairaanhoito vuodeosasto ,1 poliklinikka ,1 Lääkkeet ,4 Yksityislääkäri ,3 Yhteensä ,0 /asukas 4 Peruspalvelut 14,3 Mielenterveystoimisto 7,8 Vuodeosasto 37,1 Poliklinikka 10,1 Lääkkeet 26,4 Yksityislääkäri 4, % Kuvio 2. Mielenterveys- ja päihdetyön kustannusten jakautuminen Pirkkalassa. Mielenterveys- ja päihdekuntoutujien tukiasumisen kustannukset olivat kahden viikon ajalta, päihdekuntoutuksen puolestaan Mikäli nämä kustannustekijät olisi otettu huomioon kokonaiskustannuslaskelmissa, olisivat niiden osuudet olleet 8,5 % ja 6,0 %. Peruspalveluiden ja mielenterveystoimiston osuus olisi tällöin laskenut 18,9 %:iin, erikoissairaanhoidon osuus 40,4 %:iin ja lääkekustannusten osuus 22,5 %:iin.
24 23 Mielenterveys- ja päihdetyön kustannuksissa esiintyi suurta vaihtelua ikäluokkien ja sukupuolten välillä (taulukot 9 ja 10). Psykiatristen poliklinikkapalvelujen käytön kustannukset painottuivat sekä miehillä että naisilla voimakkaasti lapsiin ja nuoriin. Vuodeosastopalvelujen käyttö ja kustannukset sen sijaan keskittyivät miehillä erityisesti työikäisiin, naisilla nuoriin aikuisiin. Kansaneläkelaitoksen rekistereistä peräisin olevien lääke- ja yksityislääkäripalvelujen kustannustietojen osalta kaksi nuorinta ikäluokkaa on yhdistetty ikäluokituksen yhdenmukaistamiseksi. Lääkekustannukset olivat miehillä suurimmat työikäisillä, naisilla ikääntyneillä ja työikäisillä. Yksityislääkäripalvelujen kustannusosuus oli miehillä suurin alle 35-vuotiaiden ikäluokassa, naisilla tämän ikäluokan lisäksi työikäisillä. Miehillä erikoissairaanhoidon kustannukset olivat naisten kustannuksia suuremmat, naisilla puolestaan lääke- ja yksityislääkäripalvelujen kustannukset miesten kustannuksia suuremmat. Peruspalveluissa ja mielenterveystoimistossa psyykkisen tilan ja päihdeongelman huomioinnin kustannukset olivat naisilla suuremmat kuin miehillä. Miehillä kustannukset terveyskeskuksessa, mielenterveystoimistossa ja sosiaalityön yksikössä keskittyivät suurimmaksi osaksi työikäisiin, naisilla puolestaan nuoriin aikuisiin ja työikäisiin. Taulukko 9. Erikoissairaanhoidon, lääkkeiden ja yksityisellä psykiatrilla käynnin kustannukset Pirkkalassa kahden viikon aikana iän ja sukupuolen mukaan. Miehet % Naiset % 6,3 39, ,3 30,2 21,0 8,0 10,0 3,0 21,4 33,2 55-2,2 18,3 17,4 1,4 0,3 9,1 25,1 6,8 Kaikki % 67,0 69,2 47,2 20,2 33,0 30,8 52,8 79,8 Kaikki 1693, ,5 6588,2 460,0 834,3 5025,9 7356,0 1815,3 Ikä Yhteensä % Ikä Poliklinikka Vuodeosasto Lääkkeet Yksityislääkäri Poliklinikka Vuodeosasto ,9 1,7 18,7 5,6 8,9 10, ,6 19,0 4,0 13,0 Lääkkeet Yksityislääkäri Poliklinikka Vuodeosasto Lääkkeet Yksityislääkäri ,7 7, ,6 32,1 15,1 50, ,3 33,2 42,3 41,2 55-2,5 27,4 42,5 8,2 Kaikki % 100,0 100,0 100,0 100,0 Kaikki 2528, , ,2 2275,3
25 24 Taulukko 10. Mielenterveys- tai päihdeongelman huomioimisen kustannukset peruspalveluissa ja mielenterveystoimistossa iän ja sukupuolen mukaan Pirkkalassa. Miehet % Ikä Terveyskeskus Mielenterveystoimisto Työterveyshuolto Sosiaalityön yksikkö Kotihoito Lasten ja nuorten pkl ,2 0, , ,2 4,2 0 4,2 0, ,9 0 37,8 1, ,3 2, ,3 0 Kaikki % 30,7 27, ,4 57,5 Kaikki 544,7 1131, , ,7 Naiset % Ikä Terveyskeskus Mielenterveystoimisto Työterveyshuolto Sosiaalityön yksikkö Kotihoito Lasten ja nuorten pkl ,9 1, , ,5 22 2,8 33,5 0 14, ,3 39,5 96,5 17 1,5 5,2 56-9,6 9,1 0,7 7,6 69,1 0 Kaikki % 69,3 72, ,6 42,5 Kaikki 1227,4 2985,1 312,3 168,2 2657,6 316,3 Yhteensä % Ikä Terveyskeskus Mielenterveystoimisto Työterveyshuolto Sosiaalityön yksikkö Kotihoito Lasten ja nuorten pkl ,1 2, , ,7 26,2 2,8 37,6 0,8 14, ,3 59,4 96,5 54,8 2,9 5, ,9 11,7 0,7 7,6 96,4 0 Kaikki % Kaikki 1772,1 4116,3 312,3 289,9 3765, Valkeakoski Mielenterveys- ja päihdetyö peruspalveluissa Asiakaslaskenta-ajalta raportoitiin yhteensä asiakaskäyntiä eri toimipisteissä. Näistä käynneistä 393 jätettiin pois analysoitavasta aineistosta asiakkaan epätäydellisen tai puuttuvan henkilöturvatunnuksen vuoksi. Poistettujen käyntien määrä oli 6,3 % kaikista raportoiduista käynneistä. Suurimmassa osassa (326) käynneistä ei käsitelty asiakkaan psyykkistä tilaa tai päihdeongelmaa. Valkeakoskella asiakaslaskentaan osallistuneita toimipisteitä olivat terveyskeskus käsittäen muun muassa lääkäreiden ja hoitajien vastaanotot, neuvolapalvelut ja kouluterveydenhuollon, mielenterveystoimisto, työterveyshuolto, sosiaalityön yksikkö, perheneuvola, A-klinikka sekä kotihoito käsittäen kaikenlaisen kotona annettavan hoidon. Nämä toimipisteet toimivat sosiaali- ja terveyskeskuksen alaisuudessa. Julkisten työ-
26 25 terveyspalvelujen lisäksi Valkeakoskella on paljon yksityistä työterveyshuoltotoimintaa, joten työterveyshuollon osalta asiakaslaskennan avulla pystyttiin kartoittamaan vain osa työterveyshuollon piirissä tehtävästä mielenterveys- ja päihdetyöstä. Eniten käyntejä raportoitiin kotihoidossa (47,5 %) ja toiseksi eniten terveyskeskuksessa (32,4 %). Tarkemmat toimipistekohtaiset käyntimäärät ilmenevät liitetaulukosta 1 (sivu 53). Huolimatta kotihoidon suuresta käyntimäärästä, oli asiakasmäärä suurin terveyskeskuksessa, 56,2 % kaikista asiakaslaskenta-aikana eri toimipisteissä käyneistä asiakkaista. Useimmat asiakkaat kävivät eri toimipisteissä asiakaslaskenta-aikana vain kerran. Poikkeuksena olivat kotihoidon asiakkaat, joilla oli keskimäärin 8,2 käyntiä, vaihdellen yhdestä käynnistä 134 käyntiin. Liitetaulukossa 2 (sivu 53) on esitetty toimipistekohtaiset asiakasmäärät. Liitetaulukossa 3 (sivu 54) puolestaan on nähtävissä käynti- ja asiakasmäärät ammattialakohtaisesti eri toimipisteissä. Asiakkaat keskittyivät erityisesti terveyskeskuksessa työskenteleville lääkäreille ja sairaanhoitajille. Kotihoidon piirissä työskentelevillä kodinhoitajilla tai vastaavilla oli vain 86 asiakasta, mutta toisaalta käyntejä näiden asiakkaiden luona oli Asiakaslaskennan aikana eri toimipisteissä asioineista valkeakoskelaisista 81,5 %:lla ei asiakaskäynnillä käsitelty psyykkistä tilaa eikä 97,3 %:lla päihdeongelmaa. Niitä asiakkaita, joilla ei käsitelty kumpaakaan ongelmaa, oli 80 %. Psyykkistä tilaa huomioitiin 420 asiakkaalla (17,3 % asiakaskäynneistä) ja päihdeongelmaa 80 asiakkaalla (1,5 % asiakaskäynneistä). 1,2 %:ssa asiakaskäynneistä huomioitiin kumpaakin ongelmaa. (Kuvio 6. ks. yhteenveto-osio s. 46) Liitetaulukossa 4 (sivu 56 ) on nähtävissä mielenterveys- ja päihdekäyntien jakautuminen toimipisteittäin ja ammattialoittain. Mielenterveys ja/tai päihdeongelman lisäksi asiakkailla saattoi olla myös muita ongelmia, muun muassa sosiaalisia ja somaattisia ongelmia. Sosiaaliseksi ongelmaksi luokiteltiin tässä yhteydessä muun muassa perheen sisäiset ongelmat, työttömyys sekä muut ongelmat, jotka jollain tavalla liittyivät ihmisten väliseen vuorovaikutukseen. Näitä ongelmia raportoitiin 18,7 %:ssa niistä asiakaskäynneistä, joilla raportoitiin huomioitaneen psyykkistä tilaa tai päihdeongelmaa. Vastaavasti 15,1 %:ssa asiakaskäynneistä taustalla oli muiden ongelmien ohella somaattinen sairaus. Asiakaskäyntien taustalla olevat ongelmat vaihtelivat toimipisteittäin. Käyntejä, joiden taustalla ei ollut mielenterveys ja/tai päihdeongelmia oli erityisen paljon terveyskeskuksessa ja työterveyshuollossa, mutta paljon myös kotihoidossa, sosiaalityön yksikössä sekä perheneuvolassa. Mielenterveys- ja päihdeongelmien ohella sosiaalisia ongelmia raportoitiin runsaasti mielenterveystoimistossa, sosiaalityön yksikössä, perheneuvolassa sekä A-klinikalla. Päihdeongelmat luonnollisesti korostuivat A-klinikalla. Kotihoidossa käyntien taustalla olivat suhteellisen yleisesti mielenterveysongelmat. Somaattisia ongelmia raportoitiin mielenterveysongelmien ohella eniten mielenterveystoimistossa. Valkeakoskelaisten asiakaskäyntejä, joissa raportoitiin käytetyn aikaa psyykkisen tilan huomioimiseen, oli 927. Päihdeongelmaa huomioitiin 80 asiakaskäynnillä sekä psyykkistä tilaa ja päihdeongelmaa molempia 67 asiakaskäynnillä. Näillä käynneillä käytettiin aikaa psyykkisen tilan huomioimiseen keskimäärin 21,3 minuuttia ja päihdeongelman huomioimiseen keskimäärin 14,5 minuuttia. Perusterveydenhuollossa ja sosiaalihuollossa asiakaslaskenta-aikana tehdyn mielenterveys- ja päihdetyön määrien ja kustannusten jakauma toimipisteittäin ja ammattialoittain on esitetty taulukossa 11. Psyykkisen tilan huomioinnista aiheutuneiden kustannusten osuus oli huomattavan suuri kotihoidon piirissä työskentelevillä kodinhoitajilla tai vastaavilla, 21,8 %. Kodinhoitajien lisäksi psyykkisen tilan huomioimisen kustan-
Mielenterveystyön kustannukset Lempäälässä. Leena Forma Pekka Rissanen Nina Kilkku Pentti Meklin Raimo Nieminen Pauli Poutanen Pentti Sorri
Mielenterveystyön kustannukset Lempäälässä Leena Forma Pekka Rissanen Nina Kilkku Pentti Meklin Raimo Nieminen Pauli Poutanen Pentti Sorri Pirkanmaan sairaanhoitopiirin julkaisuja 15/2003 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin
Hoitoisuusluokituksen tietojärjestelmät
Hoitoisuusluokituksen tietojärjestelmät - kehittämisprojektin loppuraportti Projektipäällikkö Hannele Laitinen Ohjausryhmä: Pirjo Aalto Sirkka Auvinen Jaakko Herrala Hilkka Lamminsivu Kaija Nojonen Rita
HELSINGIN KAUPUNKI Liite 1 (5) SOSIAALI- JA TERVEYSTOIMIALA Hallinto / Talous- ja suunnittelupalvelut Talouden tuki -yksikkö
HELSINGIN KAUPUNKI Liite 1 (5) Liite 2. (HEL 2017-011196) Tiivistelmä Helsingin terveydenhuollon asukaskohtaisista kustannuksista vuonna 2016 Kuntaliiton vuosittain tekemässä vertailussa terveydenhuollon
Kuuden suurimman kaupungin vanhusten sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannusten vertailu Vanhuspalvelujen Kuusikko
Kuuden suurimman kaupungin vanhusten sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannusten vertailu Vanhuspalvelujen Kuusikko 1 75 vuotta täyttäneen väestön määrän absoluuttinen ja suhteellinen kehitys Kuusikossa
Sipoon väestön terveyspalvelujen tarve on, lähinnä väestön ikärakenteesta ja sairastavuudesta johtuen, keskimääräistä vähäisempää.
SIPOO Väestökehitys on runsaan 17 100 asukkaan kunta (väkiluku 31.12.1999) itäisellä Uudellamaalla. Kunnan väestö on keskimääräistä nuorempaa, alle 15 vuotiaita on noin 12 % väestöstä eli selvästi enemmän
HELSINKI ESPOO VANTAA TURKU TAMPERE OULU KUUSIKKO HUOMAUTUKSET
LIITE 1(1) HELSINKI ESPOO VANTAA TURKU TAMPERE OULU KUUSIKKO HUOMAUTUKSET VÄESTÖTIEDOT 1.1.2007 564 521 235 019 189 711 175 354 206 368 130 178 1 501 151 KOKO VÄESTÖ 564 521 235 019 189 711 175 354 206
Päätösten tueksi: Länsi-Suomen mielenterveyskyselyn tuloksia
Päätösten tueksi: Länsi-Suomen mielenterveyskyselyn tuloksia - Kristian Wahlbeck THL Mielenterveys ja päihdepalvelut -osasto Länsi-Suomen mielenterveyskysely seuraa tutkimuksen keinoin mielenterveyden
HELSINKI ESPOO VANTAA TURKU TAMPERE OULU KUUSIKKO HUOMAUTUKSET
LIITE 1(1) HELSINKI ESPOO VANTAA TURKU TAMPERE OULU KUUSIKKO HUOMAUTUKSET VÄESTÖTIEDOT 1.1.2006 560 905 231 704 187 281 174 868 204 337 128 962 1 488 057 KOKO VÄESTÖ 560 905 231 704 187 281 174 868 204
Erikoissairaanhoidon alueellisen palvelutuotannon arviointi ja siihen liittyvät työnjakokysymykset Pirkanmaalla. Selvitysmies Jouko Isolauri
Erikoissairaanhoidon alueellisen palvelutuotannon arviointi ja siihen liittyvät työnjakokysymykset Pirkanmaalla Selvitysmies Jouko Isolauri Pirkanmaan sairaanhoitopiirin julkaisuja 3/2001 Pirkanmaan sairaanhoitopiirin
YHTEISASIAKKAAT TILASTOJEN VALOSSA
YHTEISASIAKKAAT TILASTOJEN VALOSSA Martta Forsell Tilastot ja rekisterit yksikkö 19.11.2018 Yhteisasiakkaat tilastojen valossa / Martta Forsell 1 Tarkempi tilastoraportti tulossa marraskuun lopulla PSYKOSOSIAALISET
Kotihoidon asiakkaat yhtenä päivänä joulukuussa 2001/poikkileikkaustilanne. Säännöllisen kotipalvelun asiakkaat 6 217 933 852 2 333 1 716 12 051
ESPOO/HELSINKI/TAMPERE/TURKU/VANTAA Vanhuspalvelut 2001 LIITE 1 HELSINKI ESPOO VANTAA TURKU TAMPERE VIISIKKO HUOMAUTUKSET VÄESTÖTIEDOT 1.1.2002 559 718 216 836 179 856 173 686 197 853 1 327 949 KOKO VÄESTÖ
Mitä päihdetapauslaskenta kertoo muutoksesta?
Mitä päihdetapauslaskenta kertoo muutoksesta? Päihde- ja mielenterveystyön kehittäjien verkoston tapaaminen 8.11.2013 14.11.2013 1 Päihdetapauslaskenta Päihdetapauslaskennalla kerätään tietoja kaikissa
KOTIHOITO SATEENVARJO Liikkuva mielenterveystyö peruspalveluissa
KOTIHOITO SATEENVARJO Liikkuva mielenterveystyö peruspalveluissa Hannele Peräkoski, Taina Heikkinen Projektityöntekijä Sairaanhoitaja Tikkurilan sosiaali ja terveyskeskus 27.3.2007 TOIMINTA ALUEEN HENKILÖSTÖ
Hämeenlinnan kaupunki: Kotihoidon palveluntuotannon vaikuttavuuden ja käyttäjälähtöisyyden kehittäminen
Hämeenlinnan kaupunki: Kotihoidon palveluntuotannon vaikuttavuuden ja käyttäjälähtöisyyden kehittäminen Selvitystyön loppuraportti 19.02.2015 Vetovoimainen hyvinvointiala Hämeenlinnassa - hanke Johdon
Tietopaketti 6: Avohoito ja vastaanottotoiminta. Pohjois-Pohjanmaan sosiaali- ja terveydenhuolto osana tulevaisuuden maakuntaa -hanke (PoPSTer)
Tietopaketti 6: Avohoito ja vastaanottotoiminta Pohjois-Pohjanmaan sosiaali- ja terveydenhuolto osana tulevaisuuden maakuntaa -hanke (PoPSTer) Sisältö Perusterveydenhuollon avohoitokäynnit Avohoitokäynnit
Kehitysvammainen henkilö terveydenhuollon palvelupoluilla kustannusvaikuttavuuden arviointi
1 Kehitysvammainen henkilö terveydenhuollon palvelupoluilla kustannusvaikuttavuuden arviointi Virpi Sillanpää Tampereen teknillinen yliopisto Loppuraportti TEPA projekti 12.8.2016 2 Tavoitteet Tutkimushankkeen
Mielenterveys- ja päihdesuunnitelma
Valtakunnallinen mielenterveys- ja päihdetyön kehittämisseminaari -samanaikaiset mielenterveys- ja päihdeongelmat palvelujärjestelmän haasteena 28.8.2007 Suomen Kuntaliitto, Helsinki Apulaisosastopäällikkö
Kuuden suurimman kaupungin vanhusten sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannusten vertailu 2015
Kuuden suurimman kaupungin vanhusten sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannusten vertailu 2015 1 75 vuotta täyttäneen väestön määrän absoluuttinen ja suhteellinen kehitys Kuusikossa 31.12.2011 31.12.2015
Talousarvio & taloussuunnitelma 2015 Terveydenhuolto. Paraisten kaupunki TERVEYDENHUOLTO
TERVEYDENHUOLTO Sosiaali- ja terveyslautakunta Sosiaali- ja terveysosasto, Paula Sundqvist, vt. sosiaali- ja terveysjohtaja Katariina Korhonen, ylilääkäri Toiminta Perusterveydenhuolto ja sairaanhoito
MIELENTERVEYDEN HÄIRIÖIDEN HOITO PERUSTERVEYDENHUOLLOSSA
MIELENTERVEYDEN HÄIRIÖIDEN HOITO PERUSTERVEYDENHUOLLOSSA Kooste Porin, Rauman ja Keski-Satakunnan perusterveydenhuollon henkilökuntakyselystä vuosilta 2011 ja 2013 Minna Nevalainen projektipäällikkö Satakunnan
Kuntoutujien ryhmä-/ päivätoiminta kaupungin omana toimintana
UUDENKAUPUNGIN KAUPUNKI Selvitys 1 (5) Sosiaali- ja terveyskeskus Kuntoutujien ryhmä-/ päivätoiminta kaupungin omana toimintana Toiminnan taustaa ja käsitteen määrittelyä: Mielenterveyskuntoutuja tarkoittaa
Turku: kotihoidon asiakkaat (sisältää myös kotipalvelun palveluseteli- ja. Säännöllisen kotihoidon (kotipalvelun ja kotisairaanhoidon) asiakkaat
HELSINKI ESPOO VANTAA TURKU TAMPERE OULU KUUSIKKO HUOMAUTUKSET VÄESTÖTIEDOT 1.1.2008 568 531 238 047 192 522 175 286 207 866 131 585 1 513 837 KOKO VÄESTÖ 568 531 238 047 192 522 175 286 207 866 131 585
Sosiaali- ja terveyspalvelujen henkilöstö ja toimipaikat Pohjois-Karjalassa ja Heinävedellä
Sosiaali- ja terveyspalvelujen henkilöstö ja toimipaikat Pohjois-Karjalassa ja Heinävedellä Arja Jolkkonen, Virpi Lemponen ja Joona Rissanen Toukokuu 2017 Ennakoiva työmarkkina- ja toimialatieto kasvualojen
Terveyspalvelut Sosiaalipalvelut ja etuudet Varhaiskasvatus ja perusopetus Toisen asteen ja korkea-asteen koulutus ja kirjastopalvelut
Palvelut Terveyspalvelut Sosiaalipalvelut ja etuudet Varhaiskasvatus ja perusopetus Toisen asteen ja korkea-asteen koulutus ja kirjastopalvelut Terveyspalvelut Perusterveydenhuollon avohoidon lääkärin
HELSINKI ESPOO VANTAA TURKU TAMPERE VIISIKKO HUOMAUTUKSET
HELSINKI ESPOO VANTAA TURKU TAMPERE VIISIKKO HUOMAUTUKSET VÄESTÖTIEDOT 1.1.2004 559 330 224 231 184 039 175 059 200 966 1 343 625 KOKO VÄESTÖ 559 330 224 231 184 039 175 059 200 966 1 343 625 0-64-vuotiaat
Ikääntyneiden päihde- ja mielenterveystyömalli hanke (1.5.2007-30.10.2009) Tampereen kaupunki kotihoito. Päätösseminaari 9.9.2009
Ikääntyneiden päihde- ja mielenterveystyömalli hanke (1.5.2007-30.10.2009) Tampereen kaupunki kotihoito Päätösseminaari 9.9.2009 Ennuste: Vuonna 2015 Tampereella asuu yli 65 -vuotiaita 40 930 (vuonna 2007
Äänekosken terveyskeskus. Ylilääkäri Keijo Lukkarinen
Äänekosken terveyskeskus Ylilääkäri Keijo Lukkarinen Shp:n talousarvio 2018 Shp:n talousarviossa on Äänekosken osuus 22,425 miljoonaa euroa ( + 2,2 % verrattuna vuoden 2017 ennusteeseen) Kaupungin raami
Palvelut. Helsingin seudun keskeiset tunnusluvut / Espoon kaupungin kaupunkikehitysyksikkö
Palvelut Terveyspalvelut Sosiaalipalvelut ja etuudet Varhaiskasvatus ja perusopetus Nuorten ja aikuisten toisen asteen koulutus ja muu aikuiskoulutus Kulttuuri, liikunta ja vapaa-ajanpalvelut Terveyspalvelut
ENNAKKOTEHTÄVÄN YHTEENVETOA Kuntien päihdepalvelujen nykytilaa. Jarkko Lumio
ENNAKKOTEHTÄVÄN YHTEENVETOA Kuntien päihdepalvelujen nykytilaa Jarkko Lumio 28.8.2019 Päihdehuollon asiakkaiden jakautuminen (%) palveluittain vuonna 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Helsinki 63,1 14,6 8,0
Ikääntyneen mielenterveys kotihoidossa
Ikääntyneen mielenterveys kotihoidossa VI Valtakunnallinen depressiofoorumi ja IV Lapin mielenterveys- ja päihdepäivät Britta Sohlman, FT THL/Ikäihmisten palvelut Esityksen sisältö Käytetyn aineiston kuvaus
TALOUSARVIO 2016 JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE
1 STLTK 28.10.2015 Liite 3 A TALOUSARVIO 2016 JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE 2017-2018 TOIMIELIN SOSIAALI- JA TERVEYSLAUTAKUNTA Sosiaali- ja terveydenhuollon tavoitteena on tuottaa palveluita, 1. joilla
SOSIAALI- JA TERVEYSTOIMI HENKILÖSTÖRESURSSI- YKSIKKÖ. TUNNUSLUVUT TALOUSARVIO 2015 Tp 2011 Tp 2012 Tp 2013 Ta 2014 Ta 2015
Henkilöstöresurssiyksikkö TUNNUSLUVUT TALOUSARVIO 2015 SOSIAALI- JA TERVEYSTOIMI Vakinaiset virat/toimet 631 638 573 615,2 568,4 Ulkopuolelta ostettu työvoima/päivät 833 2 330 1 360 470 400 HENKILÖSTÖRESURSSI-
Terveydenhuollon tasaarvotavoitteeseen
Terveydenhuollon tasaarvotavoitteeseen vielä matkaa Yksityisten ja työterveyshuollon lääkäripalvelujen käytössä suuret erot Tuoreen tutkimuksen mukaan avohoidon lääkäripalveluiden käytössä oli nähtävissä
THL:n ilmiötyö: Työikäisten päihde- ja mielenterveysongelmat yhdessä Aikuisten mielenterveys- ja päihdeongelmat yhdessä -työryhmä
THL:n ilmiötyö: Työikäisten päihde- ja mielenterveysongelmat yhdessä 14.5.2018 Aikuisten mielenterveys- ja päihdeongelmat yhdessä -työryhmä 1 Lähtökohtana: 13.4.2018 Markkula 2 Ketkä mukana? Jaana Markkula
Lohjan Mielenterveys- ja Päihdepalvelut
Lohjan Mielenterveys- ja Päihdepalvelut Päivä Mielen hyvinvoinnille -tietoa mielenterveys- ja päihdepalveluista 23.3.2011 Seija Iltanen Palvelupäällikkö Lohjan Mielenterveys- ja Päihdepalvelut Lohjan Päihdeklinikka
Miesten ja naisten terveysmenot ikäryhmittäin 2011
Satu Kapiainen Janne Eskelinen Miesten ja naisten terveysmenot ikäryhmittäin 2011 RAPORTTI 17/2014 Raportti 17/2014 Satu Kapiainen & Janne Eskelinen Miesten ja naisten terveysmenot ikäryhmittäin 2011 Kirjoittajat
Nuorten mielenterveyden häiriöt ja työllistyminen
Nuorten mielenterveyden häiriöt ja työllistyminen Annamari Tuulio-Henriksson Dosentti, johtava tutkija, Kelan tutkimusosasto Suomen epidemiologian seuran ja Kelan seminaari 27.10.2011 Nuoret ja työllistymisen
Hannus- Kurkela- Palokangas. Paljon palveluita käyttävät asiakkaat Oulun yhteispäivystyksessä
Hannus- Kurkela- Palokangas Paljon palveluita käyttävät asiakkaat Oulun yhteispäivystyksessä Taustaa: - Tarkoituksena on selvittää millaisia ovat Oulun yhteispäivystyksen paljon palveluita käyttävät oululaiset
Asumisen tukea tarvitsevat asiakkaat SAP-työparin näkökulma Päivi Jouttimäki, asiantuntija, Aikuisten sosiaalipalvelut
Asumisen tukea tarvitsevat asiakkaat SAP-työparin näkökulma 10.11.2017 Päivi Jouttimäki, asiantuntija, Aikuisten sosiaalipalvelut Esityksen sisältö Tuettua asumista hakevien asiakkaiden toimintakyky (käytäntötutkimus)
Sosiaali- ja terveystoimen kustannusvertailut. Maria
Sosiaali- ja terveystoimen kustannusvertailut Maria Pernu @PernuMaria 22.8.2019 Raporttien saatavuus Suomen Kuntaliitto ry:n kotisivuston Sosiaali- ja terveysasioiden alta löytyy Tilastot ja erillisselvitykset.
Kuka hoitaa kaksoisdiagnoosipotilasta loppupeleissä?
Kuka hoitaa kaksoisdiagnoosipotilasta loppupeleissä? Pienet Pohjalaiset Päihdepäivät 17.11.2008 Merja Syrjämäki psykiatrian erikoislääkäri TAYS Pitkäniemi APS5 Kaksoisdiagnoosin ulottuvuudet Lievä psyykkinen
Palokan mielenterveystoimisto tuottaa psykiatrisia avohoitopalveluita Uuraisten kunnalle.
2 Muuramen terveyskeskuksen mielenterveystoimisto hoitaa Muuramen kunnan ja entisen Korpilahden kunnan alueen potilaat. Keskeisesti hoidetaan seuraavat sairausryhmät: Masennus- ja ahdistuneisuussairaudet
Palvelut. Minna Joensuu/ Espoon kaupunki. minna.joensuu[at]espoo.fi Päivitetty
Palvelut Minna Joensuu/ n kaupunki minna.joensuu[at]espoo.fi Päivitetty 5.3.2018 Palvelut Terveyspalvelut Sosiaalipalvelut ja -etuudet Varhaiskasvatus ja perusopetus Toisen asteen ja korkea-asteen koulutus
Sote ja maku mielenterveyden ja psykologian alan näkökulma
Sote ja maku mielenterveyden ja psykologian alan näkökulma Sosiaali- ja terveysvaliokunta 28.5.2018 Annarilla Ahtola Puheenjohtaja Suomen Psykologiliitto ry Kuka hoitaa päätä?? Psykologin osaaminen ja
KARSTULA. Paljon erikoissairaanhoidon palveluita käyttävät potilaat. Toteuttajat: Medfiles Oy Proper Oy
KARSTULA Paljon erikoissairaanhoidon palveluita käyttävät potilaat Toteuttajat: Medfiles Oy www.medfiles.eu Proper Oy www.proper.fi Tausta Tässä raportissa tarkastellaan paljon erikoissairaanhoidon palveluita
Järvi-Pohjanmaan perusturvan aikuisten psykososiaaliset palvelut
Järvi-Pohjanmaan perusturvan aikuisten psykososiaaliset palvelut Erityispalvelujen johtaja Tanja Penninkangas Alvar Aallon tie 2, 62900 Alajärvi Puh. 06-24122301, 040-3517710 20.2.2014 1 Kuntavertailun
Palvelut. Helsingin seudun keskeiset tunnusluvut / Espoon kaupungin kaupunkikehitysyksikkö
Palvelut Terveyspalvelut Sosiaalipalvelut ja etuudet Varhaiskasvatus ja perusopetus Nuorten ja aikuisten toisen asteen koulutus ja muu aikuiskoulutus Kulttuuri, liikunta ja vapaa-ajanpalvelut Terveyspalvelut
AVOPALVELUJEN ASIAKASPALAUTE 2016
AVOPALVELUJEN ASIAKASPALAUTE 2016 TAMPEREEN TULOKSET 1 YLEISKATSAUS Asiakaspalautetta kerättiin 24.10. 6.11.2016 2 Kaiken kaikkiaan lähes 2 900 vastaajaa Tampereelta ja Orivedeltä Tampereelta noin 2 500
Vanhojen ihmisten pitkäaikaishoidon trendit. Leena Forma tutkijatohtori tutkijakollegium Kollegiumluento 12.11.2013
Vanhojen ihmisten pitkäaikaishoidon trendit Leena Forma tutkijatohtori tutkijakollegium Kollegiumluento 12.11.2013 Case Tampere Tampere myllää perusteellisesti vanhuspalvelunsa (Yle 18.9.2013) Asiakkaalle
Työryhmä on pitänyt nyt yhteensä 5 kokousta. Näiden kokousten perusteella raportoidaan seuraavaa:
1 Väliraportti (Luonnos) Karkkilan vuoden 2012 talousarvion sopeuttaminen Karkkilan kaupunginhallitus nimesi 7.11.2011 pitämässään kokouksessa työryhmän valmistelemaan esitystä PTKY Karviaisen toiminnan
IKÄIHMISTEN PALVELUJEN TILA 2014
IKÄIHMISTEN PALVELUJEN TILA 214 Väestömäärät kunnittain / sote-alueittain 6 5 47 653 4 37 996 38 215 41 584 35 331 3 25 769 28 73 2 19 58 1 9 28 75 vuotta täyttäneiden määrä kunnittain / sote-alueittain
Suurten kaupunkien terveydenhuollon kustannukset vuonna 2009
Suurten kaupunkien terveydenhuollon kustannukset vuonna 2009 Espoo, Helsinki, Jyväskylä, Kotka, Kuopio, Lahti, Oulu, Pori, Tampere, Turku, Vantaa ISBN 978-952-213-717-3 Lukijalle 3 4 Sisällysluettelo
Yleistyvä pitkäikäisyys ja pitkäaikaishoidon uudet haasteet
Yleistyvä pitkäikäisyys ja pitkäaikaishoidon uudet haasteet Marja Jylhä, Pekka Rissanen, Juhani Lehto, Leena Forma, Merja Vuorisalmi, Mari Aaltonen, Jani Raitanen Terveystieteiden yksikkö, Tampereen yliopisto
IKÄIHMISTEN PALVELUJEN TILA 2012
IKÄIHMISTEN PALVELUJEN TILA 212 Väestömäärät kunnittain/sote-alueittain (Väestörekisterikeskus, rekisteritilanne 31.12.212) 6 5 4 3 2 1 927 45619 39647 43984 37583 34499 5375 25618 4729 28851 18751 37942
Talousarvio & taloussuunnitelma 2016 Terveydenhuolto. Paraisten kaupunki TERVEYDENHUOLTO
TERVEYDENHUOLTO Sosiaali- ja terveyslautakunta Sosiaali- ja terveysosasto, Paula Sundqvist, Sosiaali- ja terveysjohtaja Katariina Korhonen, ylilääkäri Toiminta Perusterveydenhuolto ja sairaanhoito kaikille
Lasten ja nuorten terveys ja hyvinvointi palvelujärjestelmän näkökulmasta. Risto Heikkinen HYKS Nuorisopsykiatria
Lasten ja nuorten terveys ja hyvinvointi palvelujärjestelmän näkökulmasta Risto Heikkinen HYKS Nuorisopsykiatria 27.2.2015 2500 2000 1500 1000 500 0 Nuorisopsykiatrian lähetteet 2009-2014 2009 2010 2011
KYSTERI esittäytyy. Rautavaara, Juankoski ja Kaavi Mikko Korhonen, Eija Peltonen ja Juha Kauttonen
KYSTERI esittäytyy Rautavaara, Juankoski ja Kaavi 3.11.2011 Mikko Korhonen, Eija Peltonen ja Juha Kauttonen 04.11.11 1 2 3 KYSTERI PALVELUALUE Keskitetyt palvelut PALVELUYKSIKÖT Seudulliset palvelut Leppävirta
SIILINJÄRVEN KUNTA Sosiaali- ja terveyslautakunta 13.2.2014. Sosiaali- ja terveyspalvelut KUNTALASKUTUS, LASKUTUSHINNAT VUONNA 2014.
1(5) SIILINJÄRVEN KUNTA Sosiaali- ja terveyslautakunta 13.2.2014 Sosiaali- ja terveyspalvelut KUNTASKUTUS, SKUTUSHINNAT VUONNA 2014 Yhteiset palvelut Toimikortti 78,90 euroa / kortti Sosiaali- ja perhepalvelut
TERVEYDENHUOLLON KUSTANNUKSET 2016 Tilastotiedote 12/ 2017
TERVEYDENHUOLLON KUSTANNUKSET 2016 Tilastotiedote 12/ 2017 Suurten kaupunkien terveydenhuollon kustannusvertailun 2016 mukaan Kuopion terveydenhuollon ikävakioidut reaalikustannukset olivat 2467 e/ asukas.
Lapin sairaanhoitopiirin asiakasprosessiryhmien työskentelyn tilanne Lapin tuotantoalueen ohjausryhmän linjausten mukaisesti
Lapin sairaanhoitopiirin asiakasprosessiryhmien työskentelyn tilanne 25.04.2016 Lapin tuotantoalueen ohjausryhmän 20.1.2015 linjausten mukaisesti TYÖRYHMÄTYÖSKENTELYN TAVOITEET Tavoitteena on nykyisen
Esityksen sisältö. HILMO-tietoa ja koulutusta kotihoidon tiedontuottajille
HILMO-tietoa ja koulutusta kotihoidon tiedontuottajille 8.9.2010 8.9.2010 Riikka Väyrynen 1 Esityksen sisältö THL tilastoviranomaisena HILMO-kokonaisuus Kotihoidon laskenta 30.11. Tiedonkeruuprosessi Kehitysnäkymiä
KONNEVEDEN KUNTA HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2015 SAATTEEKSI HENKILÖSTÖPANOKSET HENKILÖSTÖ... 3
1(10) KONNEVEDEN KUNTA HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2015 SISÄLLYSLUETTELO SAATTEEKSI. 2 1. HENKILÖSTÖPANOKSET. 3 1.1. HENKILÖSTÖ... 3 1.1.1 Henkilöstön määrä... 3 1.1.2 Henkilöstön määrä toimialoittain.. 3 1.1.3
Äänekoski. Paljon erikoissairaanhoidon palveluita käyttävät potilaat. Psykiatria F00-F99. Toteuttajat: Medfiles Oy. Proper Oy.
Äänekoski Paljon erikoissairaanhoidon palveluita käyttävät potilaat Psykiatria F00-F99 Toteuttajat: Medfiles Oy www.medfiles.eu Proper Oy www.proper.fi 1 (8) Tausta Tässä raportissa tarkastellaan paljon
MÄNTSÄLÄN KUNNAN VAKINAISET JA MÄÄRÄAIKAISET VAKANSSIT 31.12.2014 SEKÄ MUUTOKSET VUOSINA 2015-2017
MÄNTSÄLÄN KUNNAN VAKINAISET JA MÄÄRÄAIKAISET VAKANSSIT 31.12.2014 SEKÄ MUUTOKSET VUOSINA 2015-2017 PERUSTURVAPALVELUT PERUSTURVAN JOHTO JA HALLINTO LKM 31.12.2014 LKM 31.12.2014 perusturvajohtaja 1 Avoimet
TERVEYDENHUOLLON KUSTANNUKSET 2014 Tilastotiedote 11/ 2015
TERVEYDENHUOLLON KUSTANNUKSET 2014 Tilastotiedote 11/ 2015 Kuntaliitto on julkaissut suurten kaupunkien terveydenhuollon kustannusvertailun 2014 kesäkuussa 2015. Julkaisun mukaan n terveydenhuollon ikävakioidut
Jorma Posio
Tervein mielin Pohjois- - Suomessa 2009-2011 Koko hanke Lapin osahanke Jorma Posio 26.11.2009 1 Hankkeessa mukana Kainuun maakunta-kuntayhtymä kuntayhtymä 132 482 euroa (kokonaiskustannukset 529 928 euroa)
JUUAN KUNTA TALOUSARVIO VUODELLE 2015 JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE kunnanvaltuuston päätöksen mukaisena
1 STLTK 26.02.2015 Liite 3 A JUUAN KUNTA TALOUSARVIO VUODELLE 2015 JA TALOUSSUUNNITELMA VUOSILLE 2016 2017 kunnanvaltuuston 16.12.2014 päätöksen mukaisena SOSIAALI- JA TERVEYSLAUTAKUNNAN OSUUS 2 Toiminnan
Helsingin terveydenhuollon asukaskohtaiset kustannukset vuonna 2014
Sivu 1 / 6 Helsingin terveydenhuollon asukaskohtaiset kustannukset vuonna 2014 Aineisto Kustannusvertailussa mukana oleva aineisto on jaoteltu perusterveydenhuoltoon ja erikoissairaanhoitoon ja näiden
TYÖRYHMÄN ESITYS A-KLINIKAN JA TERVEYSKESKUKSEN KUNTAYHTYMÄN MIELENTERVEYSPALVELUJEN YHDISTYMISEN TOISESTA VAIHEESTA
TYÖRYHMÄN ESITYS A-KLINIKAN JA TERVEYSKESKUKSEN KUNTAYHTYMÄN MIELENTERVEYSPALVELUJEN YHDISTYMISEN TOISESTA VAIHEESTA Perusturvalautakunta 28.4.2015 ( 39): Riihimäen seudun terveyskeskuksen yhtymähallitus
Helsinkiläisten toimeentulotuen asiakkaiden terveyspalvelujen käyttö v. 2014
Helsinkiläisten toimeentulotuen asiakkaiden terveyspalvelujen käyttö v. 2014 Keskeiset tulokset: Terveyspalveluja käyttäneillä toimeentulotuen asiakkailla on ikävakioituna muita terveyspalveluja käyttäneitä
KONNEVEDEN KUNTA HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2017 SAATTEEKSI HENKILÖSTÖPANOKSET HENKILÖSTÖ... 3
1(11) KONNEVEDEN KUNTA HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2017 SISÄLLYSLUETTELO SAATTEEKSI. 2 1. HENKILÖSTÖPANOKSET. 3 1.1. HENKILÖSTÖ... 3 1.1.1 Henkilöstön määrä... 3 1.1.2 Henkilöstön määrä toimialoittain.. 3 1.1.3
Sosiaali- ja terveyspalvelujen henkilöstön kansainvälinen liikkuvuus 2009
TILASTORAPORTTI Statistikrapport Statistical report Sosiaali- ja terveyspalvelujen henkilöstön kansainvälinen liikkuvuus 2009 Reijo Ailasmaa +358 29 524 7062 reijo.ailasmaa@thl.fi Terveyden ja hyvinvoinnin
Kaikki alkaa oikeastaan ovesta
Kaikki alkaa oikeastaan ovesta Psykiatrian palvelutoiminnan muutos laitospaikoista avohoitoon 7.4.2016 Mielen terveyttä asiakas vai potilas terveydenhuollossa Hyvinkään sairaanhoitoalueen alueellinen koulutus
TERVEYS JA TOIMINTAKYKY TA 2015 TAVOITTEET JA TOIMENPITEET
TERVEYS JA TOIMINTAKYKY TA 2015 TAVOITTEET JA TOIMENPITEET Valiokuntaesittely Jouko Koskela 27.1.2015 TERVEYS JA TOIMINTAKYKY Palvelujen tehtävänä on kuntalaisten elämänhallinnan edistäminen, terveyden,
Palvelutarpeiden ja kuntalouden ennakointi Sulkava
Palvelutarpeiden ja kuntalouden ennakointi 7.6.2007 Mallin pohjatiedot Kuntajako 2007 Väestöennusteet vuoteen 2025 (Tilastokeskus) Talous- ja toimintatilasto 2005 (Tilastokeskus) Verotustiedot 1998-2005
Keski-Suomen väestön hyvinvoinnin ja terveyden nykytila
Keski-Suomen väestön hyvinvoinnin ja terveyden nykytila Liiteosa II Keski-Suomen Sote - aineistoa, syksy 2017 Markku Harvisalo, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri KESKI-SUOMEN SOTE AINEISTOA, SYKSY 2017 15.9.2017
Helsingin kaupunki Pöytäkirja 5/ (12) Terveyslautakunta Tja/
Helsingin kaupunki Pöytäkirja 5/2012 1 (12) 71 Lausunto Eduskunnan oikeusasiamiehen selvitys- ja lausuntopyyntöön ruotsinkielisistä avohoidon mielenterveyspalveluista HEL 2012-001050 T 06 00 00 Päätös
Anna Hiltunen ja Auri Lyly. Huukopäivät 2010
Anna Hiltunen ja Auri Lyly Huukopäivät 2010 Perusterveydenhuollon mielenterveys- ja päihdetyön vahvistaminen Helsingissä 1.1.2010 31.12.2012 Kansallinen mielenterveys- ja päihdesuunnitelma Sosiaali- ja
Jyväskylän yhteistoiminta alueen ja Keski Suomen seututerveyskeskuksen aikuispsykiatrian avohoidon toimintamalli 2011
1 Keski Suomen sairaanhoitopiiri Jyväskylän terveydenhuollon yhteistoimintaalueen, Keski Suomen seututerveyskeskuksen ja Keski Suomen sairaanhoitopiirin aikuispsykiatrian avohoidon yhdistämistä valmisteleva
Miten nuoret voivat nuorisopsykiatrian näkökulmasta?
Miten nuoret voivat nuorisopsykiatrian näkökulmasta? Keski-Pohjanmaan keskussairaalan nuorisopsykiatrian yksikkö Psykologi Jaakko Hakulinen & sosiaalityöntekijä Riitta Pellinen 1 Nuorisopsykiatrian yksiköstä
Terveydenhuollon menot ikä- ja sukupuoliryhmittäin vuonna 2002
Timo Hujanen, Hennamari Mikkola, Markku Pekurinen, Unto Häkkinen, Eija Teitto Terveydenhuollon menot ikä- ja sukupuoliryhmittäin vuonna 2002 Aiheita 24/2004 ISBN 951-33-1600-9 ISSN 1236-9845 Stakesin monistamo,
OPTS 2015 3.6.2015 TERVEYSPALVELUT
TERVEYSPALVELUT OPTS 215 3.6.215 Kustannukset ja tuottavuustavoitteet Mittari Toteuma 213 Tavoite 214 Toteuma 214 Tavoitetaso 215 1. Taloustavoitteet Menot - 136 633 993 Tulot - 2 87 6 Netto - 115 826
Terveydenhuollon hoitoilmoitusluokitukset Keskustelu- ja koulutustilaisuus 3.11.2009
Terveydenhuollon hoitoilmoitusluokitukset Keskustelu- ja koulutustilaisuus 3.11.2009 Potilas- ja tulotiedot sekä käyntitiedot Kehittämispäällikkö Pirjo Häkkinen 9.11.2009 Esityksen nimi / Tekijä 1 Muutokset
Kunnallinen terveydenhuollon täydennyskoulutus vuonna 2007
Kunnallinen työmarkkinalaitos Muistio 1 (5) Kunnallinen terveydenhuollon täydennyskoulutus vuonna 2007 Lainsäädännön muutokset voimassa vuodesta 2004 Terveydenhuollon henkilöstön täydennyskoulutusta koskeva
Helsingin kaupunki Pöytäkirja 16/ (18) Kaupunginhallitus Stj/
Helsingin kaupunki Pöytäkirja 16/2012 1 (18) 467 Selvitys ja lausunto Eduskunnan oikeusasiamiehelle ruotsinkielisten mielenterveystyön avopalvelujen järjestämistavasta HEL 2012-001050 T 06 00 00 Päätös
Pietarsaaren seutu: Pedersöre Uusikaarlepyy Luoto Pietarsaari
Pietarsaaren seutu: Pedersöre Uusikaarlepyy Luoto Pietarsaari 1. Hyvinvointikertomus Kunta Pietarsaaren seutu: Pedersöre Uusikaarlepyy Luoto Pietarsaari Valtuuston päätös laadinnasta ja tarkasteltavasta
KONNEVEDEN KUNTA HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2016 SAATTEEKSI HENKILÖSTÖPANOKSET HENKILÖSTÖ... 3
1(11) KONNEVEDEN KUNTA HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2016 SISÄLLYSLUETTELO SAATTEEKSI. 2 1. HENKILÖSTÖPANOKSET. 3 1.1. HENKILÖSTÖ... 3 1.1.1 Henkilöstön määrä... 3 1.1.2 Henkilöstön määrä toimialoittain.. 3 1.1.3
Kuvio 1. Suurten kaupunkien ja koko maan väestö (ikäryhmittäin ) Kuvio 2. Yli 65-vuotiaiden osuus väestöstä suurissa kaupungeissa
Kuvio 1. Suurten kaupunkien ja koko maan väestö (ikäryhmittäin 31..05) Ikäryhmät 5 + v. 1,51 1, %-osuus koko maan väestöstä %-osuus suurten kaupunkien väestöstä 75- v. 5-7 v.,3 5,7 7,3,53 50- v. 1,5 1,0
AVOPALVELUJEN ASIAKASPALAUTE
AVOPALVELUJEN ASIAKASPALAUTE ORIVEDEN TULOKSET 1 YLEISKATSAUS Asiakaspalautetta kerättiin 24.10. 6.11.2016 2 Yhteensä Orivedeltä noin 450 vastaajaa Suurin osuus vastaanottotoiminnasta Ahkerimpia vastaajia
Hankintaraja. Talous- ja tukipalvelut Henkilöstö- ja kehittämispalvelut Tietohallinto- ja viestintäpalvelut. 2. Huonetilojen vuokralle ottaminen
Sosiaali- ja terveysviraston hankintavaltuudet vuonna 2013 1. Tukipalveluhankinnat Helsingin kaupungin virastolta tai liikelaitokselta tai Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin kuntayhtymältä Virasto
Ikäihmisten palvelujen nykytila
Ikäihmisten palvelujen nykytila Leena Forma Tutkijatohtori 28.9.2015 Vanhojen ihmisten palvelujen tutkimus Tampereen yliopistossa Terveystieteiden yksikkö: Yleistyvä pitkäikäisyys ja sosiaali- ja terveyspalvelujen
Terveydenhuollon uudistukset ja perusterveydenhuollon kehitys. Johtava asiantuntija Juha Teperi
Terveydenhuollon uudistukset ja perusterveydenhuollon kehitys Johtava asiantuntija Juha Teperi Suomalaisten terveys 1945 Eliniän odote 22 vuotta nykyistä lyhyempi Kolmannes kuolemista johtui tartuntataudeista
KONNEVEDEN KUNTA HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2014 SAATTEEKSI HENKILÖSTÖPANOKSET HENKILÖSTÖ... 3
1(11) KONNEVEDEN KUNTA HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖS 2014 SISÄLLYSLUETTELO SAATTEEKSI. 2 1. HENKILÖSTÖPANOKSET. 3 1.1. HENKILÖSTÖ... 3 1.1.1 Henkilöstön määrä... 3 1.1.2 Henkilöstön määrä toimialoittain.. 3 1.1.3
AvoHILMOn käsite- ja luokituskysymyksiä
AvoHILMOn käsite- ja luokituskysymyksiä 26.10.2010 26.10.2010 Pirjo Tuomola 1 AvoHILMO-luokitusten ylläpito ja kehittäminen AvoHILMOssa käytettävistä luokituksista ja niiden kehittämisestä vastaa pth avohoidon
Hoito-hoiva tietopaketin KUVAindikaattorit. Keski-Suomen kuntien vertailut Koonnut I&O muutosagentti Tuija Koivisto
Hoito-hoiva tietopaketin KUVAindikaattorit Keski-Suomen kuntien vertailut Koonnut I&O muutosagentti Tuija Koivisto KUVA-indikaattorit KUVA indikaattorit Osana sote-uudistusta valmistellaan yhtenäistä mittaristoa
Kustannustiedolla johtaminen osana palvelujärjestelmän kansallista ohjausta
Kustannustiedolla johtaminen osana palvelujärjestelmän kansallista ohjausta Anssi Vartiainen, erityisasiantuntija 1 Maakunnan on seurattava alueensa väestön hyvinvointia ja terveyttä, järjestämänsä sosiaali-ja
Kunnallinen terveydenhuollon täydennyskoulutus vuonna 2006
Kunnallinen työmarkkinalaitos Muistio 1 (5) Kunnallinen terveydenhuollon täydennyskoulutus vuonna 2006 Lainsäädännön muutokset voimassa vuodesta 2004 Terveydenhuollon henkilöstön täydennyskoulutusta koskeva
yli 65 v ennuste 2030 ennuste 2040 ( Tilastokeskus) ,8 % (1163 hlöä)
POSIO 1. Taustatietoa Väestö yli 65 v. 2014 2030 2040 (31.12.2014 Tilastokeskus) 3 633 30,8 % (1163 hlöä) 2975 2766 Ikääntyneiden määrä (lkm) 2013 2030 Kasvu 65 täyttäneet 1123 (31 %) 1341 (45%) kasvu
TERVEYDENHUOLTOLAIN LAAJENNUS TULEE VOIMAAN 1.1.2014
TERVEYDENHUOLTOLAIN LAAJENNUS TULEE VOIMAAN 1.1.2014 Asiakkaan valinnan mahdollisuudet laajenevat edelleen 1.5.2011 alkaen on ollut mahdollista valita hoidosta vastaava terveysasema oman kunnan tai yhteistoiminta-alueen
Asukkaat ja palvelutarpeiden ennakointi. Janakkala Heikki Miettinen
Asukkaat ja palvelutarpeiden ennakointi 24.1.2014 Heikki Miettinen Miten kuntalaisten palvelutarpeet muuttuvat? Väestökehityksen vaikutukset voidaan karkeasti laskea: pohjana ikäluokittaiset palvelujen