Yhteisnavetat ja kokonaisvaltainen johtaminen kilpailukyvyn lähteinä Matti Ryhänen 1), Margit Närvä 1), Timo Sipiläinen 2) ja Jyrki Rajakorpi 1)
|
|
- Anton Sariola
- 7 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Yhteisnavetat ja kokonaisvaltainen johtaminen kilpailukyvyn lähteinä Matti Ryhänen 1), Margit Närvä 1), Timo Sipiläinen 2) ja Jyrki Rajakorpi 1) 1) Seinäjoen ammattikorkeakoulu, SeAMK Elintarvike ja maatalous, Ilmajoentie 525, Ilmajoki, 2) Helsingin yliopisto, taloustieteen laitos, PL 27, Helsingin yliopisto, TIIVISTELMÄ Kokonaisvaltaisen johtamisen tavoitteena on hallita yritystoiminnan onnistumisen kannalta keskeisiä prosesseja ja toimintoja sekä tehdä niistä tehokkaasti ja kannattavasti toimiva kokonaisuus. Se on vision ja tahtotilan muodostamista siitä, millainen yritys on ja miten se toimii tulevaisuuden toimintaympäristössä. Se on strategisten valintojen tekemistä, operatiivista johtamista ja toimenpiteiden ja niitä tekevien toiminnan varmistamista. Artikkelissa tarkastellaan yhteisnavettojen yhteistyötä ja verkostoitumista kokonaisvaltaisen johtamisen näkökulmasta. Teemahaastatteluihin valittiin yhteisnavettahanketta suunnittelevia, alle kolme ja yli kymmenen vuotta yhteisnavettayrittäjinä toimineita. Näin saatiin kuva, millaisia haasteita yhteisnavettayrittäjät olivat eri vaiheissa kohdanneet. Menetelmänä käytettiin laadullis-induktiivista analyysiä. Empiirisestä aineistosta lähtien induktiivisella päättelyllä tuotettiin tietoa yhteisnavetan ja yhteistyöverkoston olemuksesta. Yhteisnavettayrittäjät olivat fuusioineet maidontuotannon. Omat tilat toimivat sopimustiloina. Kasvinviljelyä oli integroitu ajan myötä palvelemaan yhteisnavettaa ja koko yhteistyöverkostoa. Se olisi kannattanut tehdä heti, jolloin toiminta olisi ollut alusta lähtien tehokasta. Strateginen ajattelu ja kilpailuedun tavoittelu tulivat selkeästi esille. Yhteisnavetan perustaminen ja yhteistyöverkoston rakentaminen oli ollut selkeä strateginen päätös, vaikka systemaattinen ja määrätietoinen vision muodostaminen sekä strateginen suunnittelu ja johtaminen puuttuivat. Strategisella ajattelulla oli kuitenkin onnistuttu kyseenalaistamaan totuttu toimintatapa. Silti yhteisnavetan ja yhteistyöverkoston johtamisprosessia ei ollut rakennettu hallituksi kokonaisuudeksi. Johtaminen oli pääosin operatiivista. Liiketoimintamallia, jossa strategia muunnetaan käytännön toimiksi, ei ollut laadittu. Myös taloudelliset tavoitteet olivat jääneet taustalle. Maksuvalmiuden merkitystä korostettiin. Yhteisnavetasta ja yhteistyöverkostoista voi tulla merkittävä kilpailutekijä, sillä ne mahdollistavat tehostamisen ja yksikkökustannusten alentamisen perinteiseen maidontuotantoon verrattuna. Kokonaisvaltaisella johtamisella saavutetaan kilpailuetua, kun osapuolet toimivat suunnitellusti osana yhteistyöverkostoa ja ymmärtävät velvoitteensa, vastuunsa ja sopeuttavat toimintansa yhteistyöverkostoa palvelevaksi. Yhteisnavettayrittäjät totesivat menneisyyttä tarkastellessaan, että asioita olisi voinut tehdä paremmin kuin he aikoinaan osasivat edes ajatella. Saman havainnon he tekivät asiantuntijoiden ja virkamiesten ohjeiden osalta. Jos yhteisnavettojen perustamista halutaan nopeuttaa, tarvitaan aktiivisia kehittämistoimia, sillä syvällisen yhteistyön oma-aloitteinen kehittäminen oli kestänyt kauan. Asiasanat: yhteistyö, strategia, kilpailuetu, luottamus, teemahaastattelu 1
2 Johdanto Maidontuotannon kilpailuympäristön muuttuessa maidontuottajat joutuvat pohtimaan uusia ratkaisuja kannattavan tuotannon saavuttamiseksi. Maidontuottajan on kyettävä strategiseen ajatteluun eli hänen on pystyttävä ajattelemaan tulevaisuutta ja nähtävä sinne (vrt. Mintzberg 1991). Maitotiloja on johdettava kokonaisuutena. Strategisen ajattelun, suunnittelun ja johtamisen merkitys korostuu kilpailuympäristön muuttuessa ja maitotilojen koon kasvaessa. Yrityksen on mahdollista saavuttaa kilpailuetua markkinoilla joko tuotteita erilaistamalla tai kustannusjohtajuudella (vrt. Porter 1985, 24). Maidontuottajalle strategiseksi vaihtoehdoksi jää kustannusjohtajuus, koska meijerit odottavat tasalaatuista, sovitut laatukriteerit täyttävää maitoa. Maidon hinta määräytyy meijerin maksukyvyn ja/tai markkinatilanteen mukaan. Maidontuottajan näkökulmasta laatukriteerit ja hinta tulevat annettuina, jolloin maitotilan kannattavuuteen voidaan vaikuttaa yksikkökustannusten alentamisella. Yksikkökustannusten alentamiseksi on yleensä kasvatettu tilakokoa. Perinteisesti toimiva maidontuottajaperhe on itsellinen. Pyykkösen ja Tiilikaisen (2009) mukaan itse tekeminen on yleistä maatiloilla, joilla on päätoimisesti työllistynyt yksi tai kaksi henkilöä. Osa maidontuottajista on lähtenyt kehittämään yritystoimintaansa perinteisestä tavasta poiketen. He ovat yhdistäneet liiketoimintansa yhteisnavetaksi. Yhteisnavetat ovat pisimmälle menevä yhteistyön muoto maidontuotannossa. Keskittyminen ydintoimintaan eli maidontuotantoon mahdollistuu, kun yhteisnavettayrittäjät tekevät yhteistyötä ja verkostoituvat muiden yrittäjien ja kumppanien kanssa. Strategisen liikkeenjohdon näkökulmasta hyvin johdettu yhteistyö mahdollistaa kilpailuedun saavuttamisen. Tässä artikkelissa tarkastellaan yhteisnavettayrittäjien yhteistyötä ja verkostoitumista kokonaisvaltaisen johtamisen näkökulmasta. Tutkimuksessa haetaan vastausta kysymykseen: Miten yhteisnavetan ja sen yhteistyöverkoston kokonaisvaltainen johtaminen on toteutettu? Kokonaisvaltainen johtaminen ja strateginen johtaminen ovat toisiaan lähellä olevia käsitteitä. Tässä artikkelissa käytetään käsitettä kokonaisvaltainen johtaminen korostamaan sitä, että operatiivinen ja strateginen johtaminen muodostavat toisiaan tukevan kokonaisuuden. Kokonaisvaltaisen johtamisen tavoitteena on hallita yritystoiminnan onnistumisen kannalta keskeisiä prosesseja ja toimintoja sekä tehdä niistä tehokkaasti ja kannattavasti toimiva kokonaisuus. Se on vision ja tahtotilan muodostamista siitä, millainen yritys on ja miten se toimii tulevaisuuden toimintaympäristössä. Se on strategisten valintojen tekemistä, operatiivista johtamista ja toimenpiteiden ja niitä tekevien toimintojen varmistamista. Tässä artikkelissa (Kuvio 1) tarkastellaan yhteisnavettayrittäjien keskinäistä yhteistyötä sekä heidän verkostoitumistaan ja yhteistyötään kumppaneiden kanssa. Tarkastelu tapahtuu pääosin strategisesta näkökulmasta. Tuotantoteorian mukaisesti oletetaan, että yhteisnavetan ja sen yhteistyökumppaneiden tavoitteena on kustannustehokas tuotanto. Liiketaloudellisiksi tavoitteiksi oletetaan kannattavuuden ja taloudellisen tuloksen parantaminen sekä maksuvalmiudesta ja vakavaraisuudesta huolehtiminen. Kuvion 1 mukaisesti yhteisnavettayrittäjien strategisen ajattelun on oltava yhtenevää. Heidän on yhdessä päätettävä yritystoimintansa arvot, visio ja toiminta-ajatus sekä sovitettava yhteen omat tavoitteet muiden yhteisnavettayrittäjien tavoitteiden kanssa. Yhteisnavetan strategia laaditaan kokonaisuuden tasolle ja tarvittaessa sitä täydennetään mahdollisten muiden yhteistyökumppaneiden strategioiden kanssa yhteensopivaksi (Ryhänen & Laitila 2014). Strategia on vietävä käytäntöä palvelevaksi liiketoimintamalliksi eli toimintasuunnitelmaksi strategian toteuttamiseksi. Yhteisnavettayrittäjät hankkivat yhdessä navetan sekä koneet ja kaluston. Sen lisäksi heidän on hankittava vielä peltoa ja eläimiä sekä järjestettävä kasvinviljely tukemaan maidontuotantoa. Yhteisnavettayrittäjillä, kuten muillakin yritystoimintaa kehittävillä maidontuottajilla on rajalliset resurssit. Peltoa, pääomaa, työvoimaa ja osaamista tarvitaan lisää. Menestymisen kannalta on oleellista, miten ja mihin yhteisnavettayrittäjät käyttävät rajalliset resurssinsa. Yhteisnavettayrittäjille, kuten muillekin maatalousyrittäjille, ongelmallista on voimavarojen liiallinen hajauttaminen eri toimintoihin, jolloin ne eivät ole tuottavimmassa käytössä. Yhteisnavettayrittäjät eivät selviä kaikista toimista omin voimin parhaalla mahdollisella tavalla. Haasteena on keskittyä ydinliiketoimintaan eli maidontuotantoon. Verkostoitumisen keskeisenä ajatuksena on yrittäjän keskittyminen omalle ydinosaamisalueelle (Valkokari, Hakanen & Airola 2007, 4). Maidontuottajat voivat yhteisnavettaa perustaessaan kohdentaa resurssinsa uudelleen ja tarkastella yhteistyösuhteiden rakentamista puhtaalta pöydältä. Se mahdollistaa uusien näkökulmien muodostamisen ja riittävän määrän vaihtoehtoja, joista valinta tehdään (vrt. Kamensky 2010). Yhteistyökumppanit voivat toteuttaa ydinliiketoimintaa tukevan osaprosessin tai prosesseja voidaan ulkoistaa laajassa mitassa, jolloin syntyy yhteistyöverkosto. Yhteistyö ja verkostoituminen mahdollistavat yhteisnavettayrittäjien keskittymisen ydinosaamiseensa eli maidontuotantoon. 2
3 Laitilan ym. (2014) mukaan maidontuottajilla on useita yhteistyösuhteita, jotka muodostavat yhdessä laajojakin verkostoja. Sopivasti liittoutumalla yhteisnavettayrittäjät voivat saavuttaa erikoistumisen ja suuruuden ekonomian tuomia hyötyjä. Eri yhteistyömuotoja ja -vaihtoehtoja hyödyntämällä ja ulkopuolisen osaamisen käytöllä yhteisnavettayrittäjät voivat helpottaa työvoiman ja pellon hankintaa sekä pääomarakenteen hallintaa (Ryhänen & Laitila 2014). Kuvio 1. Yhteisnavetan ja yhteistyöverkoston kokonaisvaltaisen johtamisen kehikko (vrt. Ryhänen ym. 2015). Yhteisnavetan ja yhteistyöverkoston luonnin lähtökohtana on toimintaympäristön, erityisesti markkinoiden ja maatalouspolitiikan, nykytilan tuntemus sekä tulevaisuuden muutosten ennakointi. Strategian luontia ohjaa tavoite saavuttaa kilpailuetua ydinliiketoimintaan keskittymisestä. Yhteistyön suunnittelu edellyttää kokonaisvaltaista näkemystä, miten yhteisnavettaa ja yhteistyösuhteita johdetaan kokonaisuutena. Yhteisnavettayrittäjien ja yhteistyökumppaneiden yhteisessä strategiatyössä päätetään, mitä yhteistyöverkoston prosesseja ja toimintoja toteutetaan yhdessä, mitä yhteisnavettayrittäjät tekevät itse, mitä yhteistyökumppanit tekevät ja mitä osaprosesseja ja toimintoja ulkoistetaan. Yhteistyöstrategian toteuttamisella tavoitellaan toiminnan tehokkuutta koko yhteistyöverkoston tasolla. Yhteisnavetan ja yhteistyökumppaneiden muodostaman verkoston tarkasteleminen kokonaisuutena on oleellista, sillä yhteistyön käynnistäminen tai laajentaminen tietyssä prosessissa tai toiminnossa vaikuttaa yleensä myös muihin prosesseihin ja/tai toimintoihin. Kokonaissuunnittelussa päätetään myös johtamisesta. Vaikka yhteistyö ja verkostoituminen perustuvat kumppanuuteen ja päätökset edellyttävät konsensusta, monenkeskinen yhteistyö vaatii johtajuutta. Määrätietoinen toiminta ilman johtajuutta on käytännössä mahdotonta (Hakanen, Heinonen & Sipilä 2007). Aineisto ja menetelmät Yhteisnavetat eivät ole yleistyneet Suomessa ja niistä on olemassa vain rajallisesti tutkimustietoa. Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisella tutkimusotteella. Tutkimuksessa kartoitettiin tutkittavaa aihealuetta ja haettiin tietoa yhteisnavetoiden ja niiden yhteistyöverkostojen kokonaisvaltaisesta suunnittelusta. (vrt. Metsämuuronen 2009, ) Aineisto kerättiin teemahaastatteluin, joihin haastateltaviksi valittiin yhteisnavettahanketta suunnittelevia, alle kolme ja yli kymmenen vuotta yhteisnavettayrittäjinä toimineita. Tutkimusaineisto sisältää yhteensä viisi teemahaastattelua, joista kaksi tehtiin yhteisnavettahanketta suunnitteleville maatalousyrittäjille, kaksi alle kolme vuotta yhteisnavettayrittäjinä toimineille ja 3
4 yksi yli kymmenen vuotta yhteisnavettayrittäjinä toimineille. Haastattelut toteutettiin kevään ja alkukesän 2015 aikana. Haastattelut nauhoitettiin ja litteroitiin heti haastattelujen jälkeen. Analyysi ja tulkinta tehtiin laadullis-induktiivisesti eli yksityiskohdista liikkeelle lähtien tiivistettiin tutkimusongelmaan keskeisesti liittyvät tekijät ja etsittiin niille tulkinta (vrt. Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 2007, 160). Tutkimustuloksia ei voida yleistää, mutta ne ovat siirrettävissä hyödyttämään uusien yhteisnavettojen ja yhteistyöverkostojen suunnittelua, perustamista ja johtamista. Tulokset Yhteisnavetan suunnittelu ja kokonaisvaltainen johtaminen Yhteisnavettayrittäjät kokivat, että he eivät olisi erillisinä, yksin toimivina maidontuottajina kyenneet kehittämään yritystään ja kasvattamaan yrityskokoa tavoitteidensa mukaisesti. Yhteisnavetalla tavoiteltiin tuotannon tehostamista, yksikkökustannusten alentamista, yrittäjäkohtaisen työtaakan vähentämistä ja työn helpottumista, vapaa-ajan lisäämistä, riskien hallinnan parantamista sekä vastuun jakamista ja osaamispääoman kasvattamista. Yhteisnavettayrittäjiksi oli valikoitunut henkilöitä, jotka halusivat tehdä yhteistyötä keskenään ja jotka olivat kokeneet toisensa luonteeltaan yhteistyöhön soveltuviksi ja luotettaviksi sekä henkilökemioiltaan sopiviksi. Yhteisnavettahankkeiden aloitteentekijät olivat esitelleet potentiaalisille yhteisnavettaosakkaille tavoitteita yleensä tuotantoon liittyvinä tavoitteina, taloutta oli ajateltu lähinnä kassavirran muodostumisen näkökulmasta. Ennen yhteisnavettahankkeen toteuttamispäätöstä systemaattista suunnittelua ei ollut tehty. Yhteisnavettahankkeen toteuttamisen mahdollisti osallistujien yhtenevä strateginen ajattelu sekä riittävässä määrin yhteiset arvot ja yhteinen käsitys maidontuotannon kehittämisestä. Osallistujien toiveiden toteutumista yhteishankkeessa ei varmistettu erikseen. Vastuualueiden ja tehtävien jako oli koettu tärkeäksi ja näiden osalta kumppaneiden toiveiden toteutumisen varmistaminen koettiin onnistuneeksi. Tavoitteiden asettaminen ja varmistaminen oli painottunut operatiivisten toimien yhteensovittamiseen ja niiden toimivuuden tarkasteluun. Yhteisnavetan perustamisessa ja yhteistyössä pidettiin tärkeänä rehellisyyttä, luottamusta ja halua sitoutua yhteisiin tavoitteisiin. Yhteisnavettaprojektin suunnittelussa ja toteutuksessa käytettiin vaihtelevasti ulkopuolista apua. Luotettavan ja osaavan suunnitteluavun saaminen koettiin haasteelliseksi. Yhteiskunnan taholta toivottiin selkeitä päätöksiä ja ohjeita. Yhteisnavettayrittäjät olivat joutuneet tekemään päätöksiä osin puutteellisten suunnitelmien, ohjeiden ja tietojen varassa. Yhteisnavettayrittäjät pitivät yhteisnavetan johtamista haasteellisempana kuin maitotilan, jossa osakkaana on vain yksi yrittäjä/yrittäjäperhe. Usean osakkaan välinen yhteistyö vaatii yhteensovittamista. Haastatteluissa korostettiin jokapäiväisestä toiminnasta selviytymistä. Operatiiviseen johtamiseen oli kiinnitetty huomiota, mutta strateginen johtaminen oli jäänyt pääosin alustavien pohdintojen tasolle. Haastatelluilla on kykyä ajatella strategisesti. Sen sijaan systemaattinen strateginen suunnittelu ja johtaminen olivat suurelle osalle heistä vaikeasti hahmotettavissa olevia asioita. Toimintaympäristössä tapahtuneet muutokset olivat yllättäneet valtaosan yhteisnavettayrittäjistä, joten niihin ei ollut varauduttu riittävästi. Käsitykset johtamisesta ja johtamisen tärkeydestä poikkesivat toisistaan. Mitä kauemmin yhteisnavetta oli toiminut, sitä tärkeämpänä johtamista pidettiin. Pitkän aikaa toimineessa yhteisnavetassa johtamisen merkitys koettiin tärkeäksi. Pitkän aikaa yhteisnavettayrittäjinä toimineiden mielestä yrityskokonaisuuden johtamisen merkitys korostuu yhteisnavetan toimintaa kehitettäessä, yrityskokoa kasvatettaessa ja vierasta työvoimaa palkatessa. Vähän aikaa yhteisnavettayrittäjinä toimineille yhteisnavetan johtamisen haasteet ja merkitys olivat alkaneet hahmottua kokemusten kautta. Heille johtamisesta oli tullut lähinnä maksuvalmiusperusteista johtamista. Suunnittuvaiheessa oleville johtamiskysymykset olivat alustavien pohdintojen ja keskustelujen tasolla. Yhteisnavetan yhteistyöverkoston kokonaisvaltainen johtaminen Yhteisnavettayrittäjien yhteistyö ja yhteistyöverkostot poikkesivat osin toisistaan. Säilörehunteko ja karjanlannan levitys oli pääsääntöisesti ulkoistettu urakoitsijoille. Muutoin kasvinviljely- ja sadonkorjuuprosessit oli järjestetty eri tavoin. Yhteistyötä ja urakointipalveluita oli hyödynnetty paljon rehuviljojen korjuussa, kylvö- ja muokkaustöissä sekä kasvinsuojelussa. Tulosten mukaan näyttää siltä, että 4
5 mitä kauemmin yhteisnavetta on toiminut, sitä enemmän keskitytään ydinliiketoimintaan. Yhteisnavettaa suunnittelevat aikoivat viljellä peltojaan itse ja käyttää omia koneitaan kasvinviljelyyn. Vähän aikaa yhteisnavettayrittäjinä toimineet olivat vähentämässä kasvinviljelytöitään ja pitkän aikaa toimineet olivat yhä enemmän keskittymässä ydinliiketoimintaan. Yhteisnavettayrittäjät pitivät ydinliiketoimintanaan maidontuotantoa. Ydinliiketoimintaa tukevia prosesseja oli pyritty tehostamaan yhteistyökumppaneiden avulla. Yhteistyökumppaneita oli kuitenkin alettu aktiivisesti hakea vasta sen jälkeen, kun yhteisnavetan toiminta oli jo alkanut. Yhteistyökumppaneille oli tullut tarvetta työmäärän kasvaessa isoksi. Yhteistyön laajetessa ja syventyessä yhteisnavetan riippuvuus yhteistyökumppaneista oli lisääntynyt. Samalla luottamus yhteistyökumppanien kykyyn ja haluun toimia yhdessä oli kasvanut. Toimivan yhteistyön edellytyksenä pidettiin luottamusta ja kaikkien osapuolien hyötymistä yhteistyöstä. Haastatellut kokivat yhteistyön edut haittoja suuremmiksi. Oman päätäntävallan väheneminen ja omista toimintatavoista joustaminen koettiin osin epämiellyttäväksi mutta välttämättömäksi, jotta yhteistyö onnistuu. Yhteisnavettayrittäjät olivat tehneet yhteistyökumppaneidensa kanssa pääasiassa suullisia sopimuksia. Haastateltujen mukaan yhteistyöverkostojen laajentuessa jatkossa tarvitaan myös kirjallisia sopimuksia. Haastatellut tiedostivat, että yhteistyökokonaisuutta on tarpeen johtaa. Yhteistyön lisääminen ja kehittäminen edellyttävät suunnittelua, jotta yhteistyöverkoston investoinnit voidaan toteuttaa ja ajoittaa oikein. Yhteisnavettayrittäjien ja heidän yhteistyökumppaneiden strateginen ajattelu oli ollut riittävästi yhtenevä ja heille oli syntynyt myös yhteinen strateginen näkemys yhteistyöverkoston toimintatavoista. Yhteistyöverkostolle ei kuitenkaan ollut laadittu kirjallista strategiaa ja käytännön liiketoimintamalli puuttui. Pääosalle yhteisnavettayrittäjistä yhteistyöverkoston kokonaisvaltaisen johtamisen elementit olivat monilta osin vieraita. Yhteistyöverkoston tasolla strategisen suunnittelun ja johtamisen käytäntöön vienti koettiin haasteelliseksi. Valtaosa yhteistyökumppaneista on tottunut toimimaan lyhytjänteisesti operatiivisia toimia tehden. Samoin kuin yhteisnavetan kokonaisvaltaisessa johtamisessa myös yhteistyöverkoston kokonaisvaltaisessa johtamisessa oli eroja. Pitkän aikaa toimineessa yhteisnavetassa strategisen johtamisen merkitys on kasvamassa. Yhteistyökokonaisuuden kokonaisvaltaista suunnittelua ja johtamista oli pohdittu ja siihen tulevaisuudessa panostetaan, vaikka se koettiinkin haastavaksi. Yhteisnavettaa suunnitteleville yhteistyökokonaisuuden hahmottaminen oli vaikeaa ja he toivoivat apua pitkään toimineilta yhteisnavettayrittäjiltä. Haastateltujen mukaan yhteistyökokonaisuuden kokonaisvaltainen johtaminen on tarpeen, mutta se on haastavaa. Onnistuminen edellyttää kouluttautumista ja uuden omaksumista sekä kaikkien osapuolten sitoutumista. Yhteisnavettayrittäjät kokivat ajan puutteen suurimmaksi haasteeksi suunnitteluja johtamistoimille. Heidän mukaansa operatiivisen tason neuvontaa oli ollut tarjolla runsaasti, mutta strategisen tason osaajat ja neuvonta oli selkeästi puutteellista. Johtopäätökset Yhteisnavetta on pisimmälle menevä yhteistyömuoto maidontuotannossa. Yhteisnavetan perustaminen vaatii osallistujilta uudenlaista ajattelutapaa. Heidän on kyseenalaistettava perinteinen, viljelijäperheen itsellinen yrittäminen ja oltava yhteistyökykyisiä ja -haluisia. Yhteisnavetoita on Suomessa vielä verrattain vähän. Yhteisnavettayrittäjät ovatkin olleet edelläkävijöitä. He ovat joutuneet tekemään isoja päätöksiä puutteellisten tietojen ja ohjeiden varassa. Yhteisnavettaa suunnittelevat toivovat voivansa hyödyntää yhteisnavettayrittäjien osaamista ja kokemuksia yhteisnavettaprojekteissaan. Yhteisnavettaa suunnittelevat, vähän aikaa yhteisnavettaa pyörittäneet ja pitkän aikaa yhteisnavettayrittäjinä toimineet erosivat yhteisnavetan johtamisen osalta toisistaan. Yhteisnavettaa suunnitellessa ja toiminnan alkuvaiheessa johtaminen painottuu operatiivisiin asioihin. Lähinnä kiinnitetään huomiota osakkaiden keskinäiseen tehtävien ja vastuiden jakoon. Sen sijaan pitkän aikaa yhteisnavettayrittäjinä toimineet tiedostavat strategisen suunnittelun ja johtamisen tarpeen (vrt. Olson 2004). Haastateltavat kokevat maidontuotannon ydinliiketoiminnakseen ja hyödyntävät yhteistyökumppaneita maidontuotantoa tukevissa prosesseissa. Yhteisnavetan suunnitteluvaiheessa yhteistyöverkoston hahmottaminen on vaikeaa ja yhteistyökumppaneita aletaan hakea vasta toiminnan ollessa jo käynnissä. Pitkän aikaa yhteisnavettayrittäjinä toimineet haluavat kehittää yhteistyöverkoston kokonaisvaltaista johtamista ja luoda kestävän yhteistyöverkoston. Kokonaisvaltainen johtaminen on vastaajien mielestä 5
6 haasteellista. Tällä hetkellä johtaminen painottuu operatiiviseen johtamiseen. Systemaattinen strateginen suunnittelu ja johtaminen koetaan vaikeaksi. Tähän ei ole ollut myöskään ulkopuolista osaamista riittävästi saatavilla. Toimivasta yhteisnavetasta ja yhteistyöverkostoista voi tulla suomalaiselle maidontuottajalle merkittävä kilpailuetu, sillä ne mahdollistavat tuotannon tehostamisen ja yksikkökustannusten alentamisen perinteiseen maidontuotantoon verrattuna. Tämän tutkimuksen tulosten mukaan yhteisnavetan johtaminen on haasteellisempaa kuin perinteisen maitotilan. Strategisen johtamisen tarve on konkretisoitunut yhteisnavettayrittäjille vasta toiminnan alettua ja siihen liittyvän osaamisen hankkiminen koetaan vaativaksi tehtäväksi. Yhteisnavettayrittäjiksi aikoville ja yhteisnavettayrittämistä suunnitteleville tulisi tarjota tukea kokonaisvaltaisen johtamisen omaksumiseen, mikäli halutaan edesauttaa yhteisnavetoiden perustamista ja niiden toiminnan kehittämistä. Kirjallisuus Hakanen, M., Heinonen, U. & Sipilä, P Verkostojen strategiat. Menesty yhteistyössä. Helsinki: Edita. Hirsjärvi, S., Remes, P. & Sajavaara, P Tutki ja kirjoita. 13., osin uud. p. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Tammi. Kamensky, M Strateginen johtaminen - menestyksen timantti. Helsinki: Talentum. Laitila, E., Ryhänen, M., Närvä, M., Sipiläinen. T. & Rajakorpi, J. 2014a. Yhteistyö ja verkostomainen toimintatapa maidontuotannossa. Teoksessa: M. Ryhänen & E. Laitila (toim.) Yhteistyö- ja verkostosuhteet. Strateginen tarkastelu maidontuotantoon sovellettuna. Seinäjoen ammattikorkeakoulu. Seinäjoen ammattikorkeakoulun julkaisusarja A. Tutkimuksia 19: Metsämuuronen, J Tutkimuksen tekemisen perusteet ihmistieteissä. Tutkijalaitos. Jyväskylä: Gummerus. Mintzberg, H Strategic Thinking as seeing. Teoksessa: J. Näsi (toim.) Arenas of Strategic Thinking. Helsinki: Foundation of Economic Education. Olson, K Farm management: principles and strategies. Ames, IA: Iowa State Press. Porter, M Kilpailuetu. Suomentaja Maarit Tillman. Espoo: Weilin & Göös. Pyykkönen, P. & Tiilikainen, S Töiden organisointi Suomen maataloudessa. PTT. raportteja 217. Ryhänen, M. & Laitila, E. (toim.) Yhteistyö ja verkostosuhteet. Strateginen tarkastelu maidontuotantoon sovellettuna. Seinäjoen ammattikorkeakoulun julkaisusarja A. Tutkimuksia 19: Ryhänen, M., Närvä, M., Sipiläinen, T. & Rajakorpi, J Yhteisnavetan perustaminen ja johtaminen. Teoksessa: T. Sipiläinen & S. Lindberg (toim.) Maatilojen yhteistyö esimerkkejä kotieläin- ja kasvintuotannon yhteensovittamisesta. Helsingin yliopisto. Taloustieteen laitos. Selvityksiä 82: Valkokari, K., Hakanen, T. & Airola, M Yritysverkoston strateginen kehittäminen. Työkirja. VTT. Helsinki: Edita Prima Oy. 6
Kokonaisvaltaisella johtamisella kannattavuutta maidontuotantoon T&K - hanke
Kokonaisvaltaisella johtamisella kannattavuutta maidontuotantoon T&K - hanke Matti Ryhänen 1), Margit Närvä 1), Timo Sipiläinen 2) ja Jyrki Rajakorpi 1) 1) Seinäjoen ammattikorkeakoulu, SeAMK Ruoka, Ilmajoentie
Maito-Kurikka. Koulutusta kurikkalaisille maitotiloille ja niiden yhteistyökumppaneille
Maito-Kurikka Koulutusta kurikkalaisille maitotiloille ja niiden yhteistyökumppaneille 2 Viralliset tiedot Hankkeen rahoittajat: Leader Suupohja ja Leader Liiveri Kurikan kaupunki osallistujat Hallinnoija
YRKK18A Agrologi (ylempi AMK), Ruokaketjun kehittäminen, Ylempi AMK-tutkinto
Seinäjoen Ammattikorkeakoulu Oy YRKK18A Agrologi (ylempi AMK), Ruokaketjun kehittäminen, Ylempi AMK-tutkinto Ruokaketjun kehittämisen koulutuksen opinnot on tarkoitettu asiantuntijoille, jotka tarvitsevat
Maatalousyrityksen kasvu ja kannattavuus
Maatalousyrityksen kasvu ja kannattavuus Timo Sipiläinen Helsingin yliopiston taloustieteen laitos Hollola, 28.4.2014 www.helsinki.fi/yliopisto 2.5.2014 1 Sisältö Kasvulla tavoitellaan kannattavuutta (maataloudessa
Strateginen yhteistyö maitotiloilla
Strateginen yhteistyö maitotiloilla Erkki Laitila 1), Margit Närvä 1), Matti Ryhänen 1), Timo Sipiläinen 2) ja Jyrki Rajakorpi 1) 1) Seinäjoen ammattikorkeakoulu, SeAMK Elintarvike ja maatalous, Ilmajoentie
UUSIA MAHDOLLISUUKSIA VERKOSTOITUMALLA JA YHTEISTYÖLLÄ
UUSIA MAHDOLLISUUKSIA VERKOSTOITUMALLA JA YHTEISTYÖLLÄ - Yksinyrittäminen vai verkostoyrittäjyys? Kuopio Tuija Toivola KTT, tutkimuspäällikkö SISÄLTÖ Miksi uusia toimintamalleja yrittäjyyteen? Mitä on
FiSERN 1. Tutkija Harri Kostilainen, Diak
Mitkä tekijät selittävät sosiaalisen yrityksen perustamista ja tukevat sen menestymisen mahdollisuuksia? alustavia tuloksia FiSERN 1. Tutkija Harri Kostilainen, Diak Näkökulma Miten sosiaalinen yritys
Dream Team Hallituksen ja operatiivisen johdon kyvykkyys. MPS-Yhtiöt Vesa Schutskoff
Dream Team Hallituksen ja operatiivisen johdon kyvykkyys MPS-Yhtiöt Vesa Schutskoff Tunnemme ihmisen Tunnistamme johtajuuden Mittaamme ja analysoimme Luomme arvokasta kasvua jokaiselle Digitaalisuus on
Kehittämisryhmä -ajatuksia
VISKURI taustaa Alkutuotannon globaali kilpailu edellyttää ajattelu- ja toimintatapojen uusiutumista Ero erittäin hyvien ja heikkojen tilojen välillä kasvaa edelleen ja maatalous kaksinapaistuu vielä voimakkaammin
Yhteistyö ja verkostoituminen maitotiloilla
Yhteistyö ja verkostoituminen maitotiloilla Erkki Laitila 1), Matti Ryhänen 1), Margit Närvä 1) ja Timo Sipiläinen 2) 1) Seinäjoen ammattikorkeakoulu, SeAMK Elintarvike ja maatalous, Ilmajoentie 525, 60800
Maidontuotannon kannattavuus
Maidontuotannon kannattavuus Timo Sipiläinen Helsingin yliopisto, Taloustieteen laitos Ratkaisuja rehuntuotannon kannattavuuteen ja kestävyyteen muuttuvassa ilmastossa Nivala 20.3.2013 Sipiläinen / Maidontuotannon
Verkostoitumisen merkitys Teoriaa ja tutkimuksia verkostoitumisesta
Verkostoitumisen merkitys Teoriaa ja tutkimuksia verkostoitumisesta ft Merja Kanervisto-Koivunen 1.12.2007 1 Verkostoituminen On sosiaalista ja aktiivista toimintaa, joka syntyy toistensa kanssa yhteistyöhön
Yhteisnavetan perustaminen KoneAgria 2016
Yhteisnavetan perustaminen KoneAgria 2016 ProAgria Pohjois-Savo ry, Juhani Paavilainen Verkostoitumisen = yhteistyön tasot 1. Ei yhteistyötä (vaihdantaa lukuun ottamatta) 2. Ostetaan palveluja alihankintaperiaatteella
JOHTAMINEN. Yritystoiminta Pauliina Stranius
JOHTAMINEN Johtaminen Johtajuus yrityksen eri kehitysvaiheissa Aiemmin on kenties tarkasteltu pk-yrityksen kehitystä elinkaarimallin mukaisesti. Myös johtajuus muuttaa muotoaan yrityksen eri kehitysvaiheissa.
Tehokas strategia ja toimeenpano
Opetusministeriö Korkeakoulujen ja tiedelaitosten sopimusneuvotteluihin valmistautuminen vuonna 2009 seminaari Helsinki Kari Neilimo vuorineuvos, taloustiet.tri Tehokas strategia ja toimeenpano Tehokas
Yhteistyöllä kilpailukykyä maidontuotantoon T&K -hanke
Yhteistyöllä kilpailukykyä maidontuotantoon T&K -hanke Matti Ryhänen 1), Timo Sipiläinen 2), Jyrki Kataja 3), Margit Närvä 1), Erkki Laitila 1) ja Jyrki Rajakorpi 1) 1) Seinäjoen ammattikorkeakoulu, SeAMK
Osaamispääoman johtaminen
johtaminen Leenamaija Otala, ProCompetence Oy, Inc Leenamaija Otala DIGITAL COMPETENCE AND LEARNING DCL-KONFERENSSI. 3. 4.11.2009 Hämeenlinna Esityksen sisältö Osaamisesta osaamispääomaa hallinta, kehittäminen
MONIALAISTEN TILOJEN NÄKYMIÄ
21.11. Hamk MONIALAISTEN TILOJEN NÄKYMIÄ Leena Rantamäki-Lahtinen MTT taloustutkimus leena.rantamaki-lahtinen@mtt.fi Taustaa Siitä huolimatta, että maailma kaupungistuu nopeasti, maaseutualueet ovat edelleen
Verkostoituminen metsätalouden palvelutuotannossa
Verkostoituminen metsätalouden palvelutuotannossa Juho Rantala 8.11.2011 Kuopio Kustannustehokas metsänhoito seminaarisarja 2011 Metsätalouden erikoispiirteitä Perinteinen toimintakulttuuri lyhytjänteinen
Yritysverkoston strateginen kehittäminen ja kehittämisen välineet. Verka- menetelmäpaketti Katri Valkokari VTT
Yritysverkoston strateginen kehittäminen ja kehittämisen välineet Verka- menetelmäpaketti Katri Valkokari VTT Sisältö Verkostojen elinkaarimalli Verka- mentelmäkehitysprojektin aineisto strategisen kehittämisen
ProCoach -kehitysohjelmat
ProCoach -kehitysohjelmat Työkalu kilpailukykyisen liiketoiminnan rakentamiseen Toimintaympäristö muuttuu jatkuvasti ja se näkyy yritysten asiakkailleen tarjoamien palvelujen määrän ja saatavuuden paranemisena,
Tuotantotalous päivittäisessä arjen johtamisessa. Heta Jauhiainen, talousasiantuntija Lauri Tölli, talousasiantuntija ProAgria Oulu
Tuotantotalous päivittäisessä arjen johtamisessa Heta Jauhiainen, talousasiantuntija Lauri Tölli, talousasiantuntija ProAgria Oulu Usein Lainaa nyt 2 krt liikevaihto Tulikin tehtyä tuo robopihatto x120x2x365
Rahoituksen näkökulmaa
Rahoituksen näkökulmaa Sukupolvenvaihdos investointi tulevaisuuteen Kuopio, Puijon Maja Arto Piipponen, 13.10.2016 Mihin pankki kiinnittää huomiota investointeja rahoitettaessa? Kannattavuus Vakavaraisuus
Viljatilan johtaminen. Timo Jaakkola
Viljatilan johtaminen Timo Jaakkola 8.4.2010 Maatilayrityksen toiminnan suunnittelu Toimintaympäristön analysointi Yrittäjäperheen tavoitteet Vaihtoehtojen kartoittaminen ja vertailu Näkemys tulevista
Henkistä pääomaa ja taloudellista hyötyä tilojen välisellä yhteistyöllä
Henkistä pääomaa ja taloudellista hyötyä tilojen välisellä yhteistyöllä Anu Raatikainen 1,2), Risto Kauppinen 1), Kati Partanen 1), Ossi Tuuliainen 3) 1)Savonia-ammattikorkeakoulu, PL 72, 74101 Iisalmi,
Strategiatyön malleja
: Tammikuu 2009 Strategiatyön malleja Strategiasta ja sen laatimiseen ja toimeenpanoon liittyvistä vaiheista ja osa-alueista on useita koulukuntia. Tässä artikkelissa esitellään lyhyesti eräitä suomalaisten
Ylä-Savon elinkeinofoorumi Hallitustyöskentely pk-yrityksen. Jukka Lassila 16.1.2012
Ylä-Savon elinkeinofoorumi Hallitustyöskentely pk-yrityksen menestystekijänä Jukka Lassila 16.1.2012 Hallitustyöskentely pk-yrityksen menestystekijänä Hallitustyön merkitys yrityksen alkuvaiheessa ja kasvuvaiheessa
Ammattikorkeakoulujen strateginen johtaminen case Metropolia Ammattikorkeakoulu. Riitta Konkola
Ammattikorkeakoulujen strateginen johtaminen case Metropolia Ammattikorkeakoulu Riitta Konkola 26.4.2016 Metropolia lyhyesti Monialainen ammattikorkeakoulu Osakeyhtiö; omistajat Helsinki, Espoo, Vantaa,
Market Expander & QUUM analyysi
Market Expander & QUUM analyysi KANSAINVÄLISTYMISEN KEHITYSTASOT Integroitua kansainvälistä liiketoimintaa Resurssien sitoutuminen, tuotteen sopeuttaminen, kulut, KV liiketoiminnan osaaminen Systemaattista
Liiketoimintasuunnitelma vuosille
Liiketoimintasuunnitelma vuosille Yrityskonsultointi JonesCon 2 TAUSTATIEDOT Laatija: Yrityksen nimi: Yrityksen toimiala: Perustajat: Suunnitelman aikaväli: Salassapito: Viimeisimmän version paikka ja
Strategiatyö: Case Allergia- ja astmaliitto Iholiiton Kevätpäivät Tampere
Strategiatyö: Case Allergia- ja astmaliitto 2016-2020 Iholiiton Kevätpäivät 19.3.2016 Tampere Ajattelulle annettava aikaa - strategia ei synny sattumalta, vaan riittävän vuorovaikutuksen tuloksena Miten
Aikuisopiskelijan viikko - Viitekehys alueellisten verkostojen yhteistyöhön
Aikuisopiskelijan viikko - Viitekehys alueellisten verkostojen yhteistyöhön Aikuisopiskelijan viikko tarjoaa mainion tilaisuuden toteuttaa tapahtumia yhteistyössä oman alueen eri organisaatioiden kanssa.
MYR:n koulutusjaoston piknik-seminaari 11.12.2012
MYR:n koulutusjaoston piknik-seminaari 11.12.2012 Strategisten verkostojen johtaminen ja organisaatioiden uudistuminen Helena Kuusisto-Ek Metropolia Ammattikorkeakoulu 1 Teemat: - Johtamisen haasteet muuttuvat
JOHTAMINEN JA KEHITTÄMINEN VARHAISKASVATUKSEN MUUTTUVASSA YMPÄRISTÖSSÄ. KASVATUSTIETEIDEN TIEDEKUNTA / VAKA/ Virpi Timonen 10/20/15
1 JOHTAMINEN JA KEHITTÄMINEN VARHAISKASVATUKSEN MUUTTUVASSA YMPÄRISTÖSSÄ KASVATUSTIETEIDEN TIEDEKUNTA / VAKA/ Virpi Timonen 10/20/15 Long-range planning does not deal with the future decisions, but with
Yhteiskunnalliset yritykset yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden tuottajina maaseudulla
Yhteiskunnalliset yritykset yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palveluiden tuottajina maaseudulla FinSERN 1. tutkimuskonferenssi Helsinki, 16. -17.11.2011 KTT Eliisa Troberg Helsingin yliopisto,
Liiketoiminnan pelikenttiä on erilaisia,
YRITYKSEN Srateal Oy, Niilo Kurikka niilo.kurikka@strateal.com PELIKENTTÄ, TILANNE, TAVOITTEET JA KEHITTÄMINEN PELIKENTTÄ: Yritysten menestyminen on haasteellisempaa kansainvälistymisen ja entistä nopeampien
Raahen seudun yrityspalvelut. SeutuYP koordinaattoreiden työkokous. Risto Pietilä Helsinki 26.5.2011. www.rsyp.fi
Raahen seudun yrityspalvelut SeutuYP koordinaattoreiden työkokous Risto Pietilä Helsinki 26.5.2011 www.rsyp.fi Raahen seudun yrityspalvelut on osa Raahen seutukunnan kehittämiskeskuksen toimintaa. 1. Raahen
YHTEISTYÖ- JA VERKOSTOSUHTEET
Seinäjoen ammattikorkeakoulun julkaisusarja A Matti Ryhänen & Erkki Laitila (toim.) YHTEISTYÖ- JA VERKOSTOSUHTEET Strateginen tarkastelu maidontuotantoon sovellettuna Seinäjoen ammattikorkeakoulun julkaisusarja
SUOMEN KARATELIITON STRATEGIA 2013 2020. Visio Suomi on varteenotettava karatemaa v. 2020, kansallisesti yhtenäinen ja kansainvälisesti menestyvä.
Suomen Karateliitto STRATEGIA 2013-2020 1 SUOMEN KARATELIITON STRATEGIA 2013 2020 YHTEINEN TEKEMINEN ON VOIMAVARAMME Visio Suomi on varteenotettava karatemaa v. 2020, kansallisesti yhtenäinen ja kansainvälisesti
Näemmekö tulevaisuuden maitotilan tärkeimmät prinsiipit
Näemmekö tulevaisuuden maitotilan tärkeimmät prinsiipit (peruste, periaate, sääntö.) Kenttäpäällikkö Petri Uusitalo Länsi-Maito Miten voin nähdä tilani tulevaisuuteen Pitää pystyä ulottamaan näkemys 20-30
YRITTÄJÄTESTIN YHTEENVETO
YRITTÄJÄTESTIN YHTEENVETO Alla oleva kaavio kuvastaa tehdyn testin tuloksia eri osa-alueilla. Kaavion alla on arviot tilanteestasi koskien henkilökohtaisia ominaisuuksiasi, kokemusta ja osaamista, markkinoita
Yhteiskuntavastuu kehittämis- ja palvelutehtävänä. Rastor Oy
Yhteiskuntavastuu kehittämis- ja palvelutehtävänä Rastor Oy Yhteiskuntavastuu kehittämis- ja palvelutehtävänä Yritykset toimivat hajautetuissa arvoverkostoissa, joissa on sekä suuria että pk yrityksiä/yhteisöjä.
Verkostoituminen metsätalouden palvelutuotannossa
Verkostoituminen metsätalouden palvelutuotannossa Juho Rantala 18.11.2011 Kajaani Kustannustehokas metsänhoito seminaarisarja 2011 Metsätalouden erikoispiirteitä Perinteinen toimintakulttuuri lyhytjänteinen
Millaiset reunaehdot uusin johtamistutkimus antaa johtamiselle?
Kilpailuylivoimaa johtamisen avulla 1.6.2010 Mitkä ovat oikeita kysymyksiä? Millaiset reunaehdot uusin johtamistutkimus j antaa johtamiselle? Väitöstutkimuksen tarkoitus TUTKIMUSKYSYMYS: Onko löydettävissä
SKENAARIOT JA DISRUPTIOT
SKENAARIOT JA DISRUPTIOT E k b e r g E x t r a T i i s t a i n a 2 0. 3. 2 0 1 8 k l o 8. 0 0-1 0. 3 0 AGENDA Aamupala klo 8.00-8.30 Puheenvuorot klo 8.30-10.30 Tervetulosanat ja johdanto skenaariotyöhön
HALLITUN KASVUN SALAISUUS. JOUKO HAVUNEN Vaasa
HALLITUN KASVUN SALAISUUS JOUKO HAVUNEN Vaasa 8.5.2018 KASVUYRITYSTUTKIMUKSEN UUDET NÄKÖKULMAT NYT EI SAA ENÄÄ PUHUA YRITYKSISTÄ, JOTKA TOIMIVAT KASVAVILLA TAI TAANTUVILLA ALOILLA. PITÄÄ PUHUA YRITYKSISTÄ,
YRITYSTEN LIIKETOIMINTASUHTEET SELVITYS LIIKETOIMINTASUHTEISTA JA VERKOSTOITUMISESTA SUOMESSA
YRITYSTEN LIIKETOIMINTASUHTEET SELVITYS LIIKETOIMINTASUHTEISTA JA VERKOSTOITUMISESTA SUOMESSA Tutkimusprojekti Tutkimuksen tausta Eurostatin harmonisoima kyselytutkimus yritysten välisistä liiketoimintasuhteista,
Alueyhteistyön kehittäminen määrällisten koulutustarpeiden ennakoinnissa
Alueyhteistyön kehittäminen määrällisten koulutustarpeiden ennakoinnissa Ennakointiyksikkö Samuli Leveälahti 15.12.2004 Osaamisen ja sivistyksen asialla Ennakoinnin ESR hanke Opetushallituksessa 1.1.2004
Kansainvälisten hankkeiden strateginen ohjaus
Kansainvälisten hankkeiden strateginen ohjaus Myötätuulessa-laivaseminaari, 20.3.2012 Mika Saarinen, yksikön päällikkö, Ammatillinen koulutus, CIMO Ammatillisen koulutuksen kansainvälisyys uudessa KESUssa
OPETUKSEN JÄRJESTÄJÄN PAIKALLINEN KEHITTÄMISSUUNNITELMA
OPETUKSEN JÄRJESTÄJÄN PAIKALLINEN KEHITTÄMISSUUNNITELMA 2013-2016 Koulutus ja tutkimus kehittämissuunnitelma 2012 2016 linjaa valtakunnalliset painopistealueet, jotka koulutuspoliittisesti on päätetty
6.10.2015. Esimiestyö on pääsääntöisesti vaativampaa kuin esimiehen johtaman tiimin/ryhmän toimihenkilöiden tekemä työ.
Henkilöstöosasto 6.10.2015 ESIMIESTYÖN VAATIVUUSLUOKITUS Yleistä Esimiestyön vaativuuden arviointi perustuu vahvistettuun toimenkuvaukseen. Esimies toimii usein myös itse asiantuntijana, jolloin toimenkuvaukseen
KUKA JOHTAA KORKEAKOULUOPETUKSEN KEHITTÄMISTÄ? Johtaja Hannu Sirén Yliopisto-opetuksen johtamisen seminaari
KUKA JOHTAA KORKEAKOULUOPETUKSEN KEHITTÄMISTÄ? Johtaja Hannu Sirén Yliopisto-opetuksen johtamisen seminaari 17.3.2009 KORKEAKOULUJEN STRATEGIATYÖ Korkeakoulut uudistavat strategiansa vuonna 2010 käytäviin
LUONNOS OPETUKSEN JÄRJESTÄJÄN PAIKALLINEN KEHITTÄMISSUUNNITELMA
OPETUKSEN JÄRJESTÄJÄN PAIKALLINEN KEHITTÄMISSUUNNITELMA 2013-2016 Koulutus ja tutkimus kehittämissuunnitelma 2012 2016 linjaa valtakunnalliset painopistealueet, jotka koulutuspoliittisesti on päätetty
Liiketoiminnan johtaminen
MaitoManageri johtaminen ja johtajuus-kysely Liiketoiminnan johtaminen 1. Osaan määrittää yrityksellemme tulevaisuuden vision (tavoitetilan) 2. Viestin siten, että kaikki tilalla työskentelevät ovat tietoisia
JOHTAMISEN ARKKITEHTUURI
JOHTAMISEN ARKKITEHTUURI Mitä tietojohtamisessa johdetaan? Palaveri HAUS:ssa, Leena Kononen 21.3.2014 Johtamisen arkkitehtuuri on johtamisen kokonaisuus On taitoa ymmärtää yhteyksiä ja yhteentoimivuutta
LARK alkutilannekartoitus
1 LARK alkutilannekartoitus 1 Toimintojen tarkastelu kokonaisuutena Suunnittelu Koulutuksen järjestäjällä on dokumentoitu toimintajärjestelmä, jonka avulla se suunnittelee ja ohjaa toimintaansa kokonaisvaltaisesti
FiSERN 1. Tutkija Harri Kostilainen, Diak Vanhempi tutkija Jari Karjalainen, Aalto yliopiston kauppakorkeakoulu, PYK
Näkökulmia sosiaalisten yritysten kilpailuedusta alustavia tuloksia FiSERN 1. Tutkija Harri Kostilainen, Diak Vanhempi tutkija Jari Karjalainen, Aalto yliopiston kauppakorkeakoulu, PYK Lähtökohdat Miten
Asiakkaillemme mitatusti hyviä tuloksia ja kannattavuutta
Asiakkaillemme mitatusti hyviä tuloksia ja kannattavuutta Onnistumme yhdessä Aktiivista uudistumista ja uusia palveluja Parannamme asiakkaidemme ja kumppaniemme kilpailukykyä ja kannattavuutta sekä edistämme
Henkilöstösuunnittelu: mitä, miksi, miten
Henkilöstösuunnittelu: mitä, miksi, miten Henkilöstösuunnittelu tulevaisuuden toiminnan suuntaajana - teema-aamupäivä Juha Eskelinen, KTT Melkior Oy 23.9.2015 Viestit 2 Haasteina kiristynyt talous, teknologiamurros,
Muutoksessa elämisen taidot
Muutoksessa elämisen taidot Päivi Rauramo, asiantuntija TtM Työturvallisuuskeskus TTK paivi.rauramo@ttk.fi Työelämän muutosvirtoja Teknologian kehitys Tietotekniikan ja siihen liittyvien sovellusten kehitys
Tuotannosta talouteen - tunnusluvut johtamisen tukena
Tuotannosta talouteen - tunnusluvut johtamisen tukena ProAgria MaitoValmennus 7.9.2016 Anu Rossi, Eveliina Turpeinen ja Joakim Pitkälä ProAgria Pohjois-Savo Take home - message Kannattava liiketoiminta
Henkilöstöjohtaja johdon kumppanina
Henkilöstöjohtaja johdon kumppanina HR-verkoston ideatyöpaja 2/2013 15.10.2013 henkilöstöjohtaja Kimmo Sarekoski Espoon kaupunki HR -historiaa Suomessa 1950-luvulle saakka työsuhdeasioita, rekrytointi-
Kasvuun johtaminen. Koulutuksen tavoitteet:
Kasvuun johtaminen Kohderyhmä: Johto- ja avainhenkilöt Satakunnan alueen Pk-yrityksissä, jotka haluavat kasvaa suunnitelmallisesti ja joilla on edellytykset kasvuun. Kohderyhmän yritykset etsivät uusia
Talent Management parhaat käytännöt -kartoituksen tulokset
Talent Management parhaat käytännöt -kartoituksen tulokset Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää suomalaisten yritysten käytäntöjä Talent Managementissa ja liiketoiminnan tilanteen vaikutusta valittuihin
Vihreän yrittäjän asialla
Vyran strategia 2017-2020 Vihreän yrittäjän asialla Kasvatamme jäsentemme osaamista ja kannattavuutta sekä edistämme viher- ja ympäristörakentamisen kehittymistä. Vihreän yrittäjän asialla Olemme viher-ja
Kysely kiinteistöpalvelujen hankinta- ja yhteistyösuhteista
Kysely kiinteistöpalvelujen hankinta- ja yhteistyösuhteista tilaaja: Suomen toimitila- ja rakennuttajaliitto RAKLI ry ajankohta: 12. - 19.1.2005 toteutus: kyselyyn kutsuttiin 50 merkittävintä kiinteistönhoidon
Puhtaiden luonnonvarojen energinen maakunta Pohjois-Karjalan maaseudun kehittämissuunnitelma vuosille 2014-2020 Sivu 12 1.10.2013 Puhtaiden luonnonvarojen energinen maakunta Pohjois-Karjalan maaseudun
ROHKEASTI KASVUUN YRITYSTEN KEHITTÄMISPALVELVELUT APUNA? TYÖ- JA ELINKEINOMINISTERIÖ Anna-Liisa Heikkinen
ROHKEASTI KASVUUN YRITYSTEN KEHITTÄMISPALVELVELUT APUNA? TYÖ- JA ELINKEINOMINISTERIÖ Anna-Liisa Heikkinen 1 ESITYKSEN SISÄLTÖ Mitä palveluja ja kenelle? Yritysten kehittämispalvelut kasvun tukena? Yhdessä
Palveluyritysten yhteistyöstä verkostomaiseen liiketoimintaan. Lahden Tiedepäivä Kirsi Kallioniemi Lahden ammattikorkeakoulu
Palveluyritysten yhteistyöstä verkostomaiseen liiketoimintaan Lahden Tiedepäivä 10.11.2015 Kirsi Kallioniemi Lahden ammattikorkeakoulu Tausta puheenvuorolle Käsitteet Verkostoitumisen tavoitteita, hyötyjä
Sosiaali- ja terveysalan kehittämisen ja johtamisen koulutus (YAKJAI15A3)
Hämeen Ammattikorkeakoulu Sosiaali- ja terveysalan kehittämisen ja johtamisen koulutus (YAKJAI15A3) code name 1 2 3 sum YAKJA15APROFILOIVA-1000 PROFILOIVA 90 YAKJA15AYKJ01-1000 Toimintaympäristön muutos
Kilpailukykyä maidontuotantoon -maidontuottajan näkökulma
Kilpailukykyä maidontuotantoon -maidontuottajan näkökulma Maidontuotannon kokonaisvaltainen laatu Yhteenveto: Toimintaympäristön tarkastelu- ja ennakointitilaisuus 6/6 Tilaisuuden avaus ja tavoitteet Matti
Mitä riskienhallinnan auditointi voisi tarkoittaa - referenssinä ISO 31000
Suomen Riskienhallintayhdistys Miniseminaari 21.9.2010 Mitä riskienhallinnan auditointi voisi tarkoittaa - referenssinä ISO 31000 Lassi Väisänen Matti Paakkolanvaara Yrityksen ja riskienhallinnan kehitysvaiheet
Toimiva laadunhallintaa ja laadun jatkuvaa parantamista tukeva järjestelmä
Toimiva laadunhallintaa ja laadun jatkuvaa parantamista tukeva järjestelmä Pilotoinnin perehdyttämispäivä 17.12.2013 Opetusneuvos Tarja Riihimäki Ammatillisen koulutuksen vastuualue Koulutuspolitiikan
Hyvinvointia työstä. Työterveyslaitos www.ttl.fi
Hyvinvointia työstä Työhyvinvoinnin tilannekuva - Työnantajan nykyiset tiedot ja taidot toimintaan Rauno Pääkkönen Elina Ravantti Selvityksen tarkoitus ja toteutus Muodostaa käsitys mitä työhyvinvoinnilla
Johtamisen strategisuus hyvinvointipalvelujen kehittämisessä. Johanna Lammintakanen ma. Professori Sosiaali- ja terveysjohtamisen laitos
Johtamisen strategisuus hyvinvointipalvelujen kehittämisessä Johanna Lammintakanen ma. Professori Sosiaali- ja terveysjohtamisen laitos Johtamisen strategisuus Strategia, visio, missio Mintzberg (1998)
MILLAINEN ON HYVÄ STRATEGIA? Helsingin kaupunginvaltuuston seminaari Arto Hiltunen
MILLAINEN ON HYVÄ STRATEGIA? Helsingin kaupunginvaltuuston seminaari 16.6.2017 Arto Hiltunen Kirjaprojektit Millainen on hyvä strategia? 1. Mikä on strategia? 2. Kilpailuetu ja mistä se syntyy 3. Strategian
ITSENSÄ JOHTAMINEN KOTIHOIDON ESIMIEHEN TYÖSSÄ
ITSENSÄ JOHTAMINEN KOTIHOIDON ESIMIEHEN TYÖSSÄ Jonna Luhtaniemi Taija Rämä 2017 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO... 3 2 OPINNÄYTETYÖN TEOREETTISET LÄHTÖKOHDAT... 3 3 OPINNÄYTETYÖN TULOKSET JA JOHTOPÄÄTÖKSET... 4 4 LOPUKSI...
HOLLOLA ON HALUTTU Henkilöstöstrategia 2025 Henkilöstöpolitiikan ja henkilöstötyön linjaukset
HOLLOLA ON HALUTTU Henkilöstöstrategia 2025 Visiomme 2025 Olemme osana Lahden aluetta tulevaisuutta innovatiivisesti rakentava, vetovoimainen ja ammattilaisiaan arvostava työpaikka Strateginen päämäärämme
www.hankintatoimi.fi 21.06.2010 Juha-Pekka Anttila VTT
www.hankintatoimi.fi 21.06.2010 Juha-Pekka Anttila VTT Hankintatoimen kehittäminen teknologiateollisuudessa - VTT mukana kehitystyössä VTT:n Liiketoiminta ja teknologian johtaminen -osaamiskeskuksen toteuttamissa
Yliopiston ajatus ja strateginen johtaminen
Yliopiston ajatus ja strateginen johtaminen Sosiologipäivät, Kuopio Korkeakoulutuksen sosiologia -työryhmä Jarkko Tirronen YTT Itä-Suomen yliopisto Kuopion kampus jarkko.tirronen@uef.fi Jarkko Tirronen
TUTKIMUS SUOMALAISTEN PK-YRITYSTEN KYVYSTÄ KANSAINVÄLISEEN KASVUUN
TUTKIMUS SUOMALAISTEN PK-YRITYSTEN KYVYSTÄ KANSAINVÄLISEEN KASVUUN YHTEENVETO TULOKSISTA 1. Tutkimuksen taustaa ja tutkimusaineisto Trailmaker Oy toteutti Kasvu Open -ohjelman yhteydessä tutkimuksen, jonka
ITS Finland esiselvitys
ITS Finland esiselvitys Raine Hautala VTT Rakennus- ja yhdyskuntatekniikka Liikenne- ja viestintäministeriö VTT Jussa Consulting Traficon Oy SysOpen Oyj Raine Hautala # 1 Taustaa Liikennetelematiikan merkitys
Verkostojen tehokas tiedonhallinta
Tieto Corporation Verkostojen tehokas tiedonhallinta Value Networks 3.9.2014 Risto Raunio Head of Lean System Tieto, Manufacturing risto.raunio@tieto.com Sisältö Mihin verkostoitumisella pyritään Verkoston
Kasvuun johtaminen. Koulutuksen tavoitteet:
Kasvuun johtaminen Kohderyhmä: Johto- ja avainhenkilöt Kainuun alueen Pk-yrityksissä, jotka haluavat kasvaa suunnitelmallisesti ja joilla on edellytykset kasvuun. Kohderyhmän yritykset etsivät uusia kasvumahdollisuuksia
Kehittämiskysely 2012. Tulokset
Kehittämiskysely 2012 Tulokset Tausta Kehittämiskysely toteutettiin eteläpohjalaisissa kaluste- ja asumisteollisuuden yrityksissä loka-marraskuussa 2012 Kyselyn tavoitteena oli kartoittaa kohderyhmään
Ammatillisen koulutuksen laatutyöryhmä työskentelee
Ammatillisen koulutuksen laatutyöryhmä työskentelee Laatuverkoston tapaaminen 31.10.2013 Opetusneuvos Tarja Riihimäki Laatutyöryhmä työskentelee Ehdotus koulutuksen järjestäjien laadunhallintajärjestelmien
TEHTÄVIEN VAATIVUUS OSAAMISPROFIILI JOHTAVAT VIRANHALTIJAT
TEHTÄVIEN VAATIVUUS OSAAMISPROFIILI JOHTAVAT VIRANHALTIJAT Vakanssi: Palvelualuejohtaja Perustehtävä: Johtaa ja kehittää palvelualuettaan/palvelualueitaan kokonaisvaltaisesti ja strategian mukaisesti koko
Miten maatalouden rakennekehitys jatkuu Pohjois-Suomessa? Anne Kallinen KANTAR TNS / Suomen Gallup Elintarviketieto Oy
Miten maatalouden rakennekehitys jatkuu Pohjois-Suomessa? Anne Kallinen KANTAR TNS / Suomen Gallup Elintarviketieto Oy Nykytilanteesta tulevaisuuteen: Maatilojen Kehitysnäkymät vuoteen 2022 Suomen Gallup
Opistojohtaminen muutoksessa hanke. Kansanopiston kehittämissuunnitelma. Tiivistelmä kehittämissuunnitelman laatimisen tukiaineistoista
Opistojohtaminen muutoksessa hanke Kansanopiston kehittämissuunnitelma Tiivistelmä kehittämissuunnitelman laatimisen tukiaineistoista Opistojohtaminen muutoksessa hankkeessa ryhmä kansanopistoja laati
MITEN SAADA KUNTA KUKOISTAMAAN HENKILÖSTÖJOHTAMISEN AVULLA? Kuntatalo 17.2.2012 Pauli Juuti
MITEN SAADA KUNTA KUKOISTAMAAN HENKILÖSTÖJOHTAMISEN AVULLA? Kuntatalo 17.2.2012 Pauli Juuti Sisällys Joitakin väittämiä Vastaavatko perinteiset henkilöstöjohtamisen mallit nykyisiin haasteisiin? Miten
Proaktiivinen strateginen johtaminen - lähtökohtia ja periaatteita. Arto Haveri Tulevaisuus Pirkanmaalla 25.10.2013
Proaktiivinen strateginen johtaminen - lähtökohtia ja periaatteita Arto Haveri Tulevaisuus Pirkanmaalla 25.10.2013 Kompleksisuus ja dynaamisuus Kuntien kuten muidenkin organisaatioiden nähdään toimivan
Maailma muu(uu meidän on muute(ava toimintatapojamme
Maailma muu(uu meidän on muute(ava toimintatapojamme Kanna(ava liiketoiminta vaa5i johtamista mitä se on? (Risto Harisalo) Management asioiden johtamista Suunnittelua Organisointia ja roolitusta Ohjausta
Janette Leppänen Turun ammattikorkeakoulu
Janette Leppänen Turun ammattikorkeakoulu Tavoitteet Taustalla tarve saada kattava arvio haasteen onnistumisesta Tukee alkanutta strategiatyötä Arviointia lähestytään prosessiarvioinnin kautta pyritään
Onnistuneen lastensuojeluprosessin johtaminen
Onnistuneen lastensuojeluprosessin johtaminen Valtakunnalliset lastensuojelupäivät Hämeenlinna Päivi Sinko, projektipäällikkö, Helsingin yliopisto, Koulutusja kehittämiskeskus Palmenia Hanna Heinonen,
MYYNNIN JA MARKKINOINNIN KOULUTUSOHJELMA
MYYNNIN JA MARKKINOINNIN KOULUTUSOHJELMA Koulutusohjelma, jonka keskiössä ovat yrityksellesi ajankohtaiset asiat. Myyntikoulutuksessamme keskitytään asiakaslähtöisempien myynti- ja markkinointitoimenpiteiden
Saarijärven elinkeinostrategia.
Saarijärven elinkeinostrategia www.ssypkehitys.fi Sisällys 1. Strategian iso kuva 2. Visio 3. Asiakkaat 4. Toiminnan tärkeimmät fokukset 5. Toimintatapa 6. Isot strategiset muutokset 7. Strategian sisällölliset
KEHITTÄJÄ RATKAISIJA REKRYTOIJA
KEHITTÄJÄ RATKAISIJA REKRYTOIJA SUORITUKSEN JOHTAMINEN JA PALKITSEMINEN Uusi Osaaja 2 Kick off seminaari 17.11.2011 Anne Haggrén, Virvo Oy 16.11.2011 www.virvo.fi 2 MENESTYS YMPÄRISTÖ YRITYS, ORGANISAATIO
Verkostot kehittämistyössä
Verkostot kehittämistyössä Lääkkeiden käytön järkeistämisen verkosto, työpaja 27.9.2012 Timo Järvensivu, KTT, tutkimuspäällikkö Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu Kaksi näkökulmaa verkoston määrittelyyn
Kasvuun johtaminen -koulutus
Kasvuun johtaminen -koulutus Kohderyhmä: Kasvun edellytykset omaavien, uusia kasvumahdollisuuksia kotimaasta tai kansainvälisesti etsivien pk-yritysten johto- ja avainhenkilöt Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun
Balanced Scorecard (BSC) = Tasapainoitettu mittaristo
Balanced Scorecard (BSC) = Tasapainoitettu mittaristo Jaana Bom Merja Prepula Balanced Scorecard Yritysstrategian ja rakenteen yhdensuuntaistamisjärjestelmä Strateginen johtamisjärjestelmä Strategiset