Mihin suomalaisia kannustetaan asumaan?
|
|
- Aurora Hyttinen
- 5 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Mihin suomalaisia kannustetaan asumaan? Tuukka Saarimaa, VATT Kaupungit ja kasvu -seminaari Taloustieteellinen yhdistys
2 Esityksestä Perustuu vuonna 2015 julkaistuun Hyvän valtionosuusjärjestelmän periaatteet -analyysiin Tarkastelimme valtion verotuksen ja valtionosuusjärjestelmän kannustinvaikutuksia alueellisen sijoittumisen näkökulmasta Analyysi pohjautui mm. näihin papereihin Albouy D. (2009): The Unequal Geographic Burden of Federal Taxation. Journal of Political Economy 117(4), Albouy D. (2012): Evaluating the Efficiency and Equity of Federal Fiscal Equalization. Journal of Public Economics 96, Glaeser, E.L. (1998): Should transfer payments be indexed to local price levels? Regional Science and Urban Economics 28(1),
3 Sisältö 1. Lähtökohta: Alueelliset tuottavuuserot ja alueellinen tasapaino (Rosen-Roback -kehikko) 2. Valtion verotus ja alueellinen väestörakenne 3. Valtionosuusjärjestelmä 4. Mihin verotus ja valtionosuusjärjestelmä ohjaavat? 5. Entä asumistuki ja kuntaverotus? 3
4 Alueelliset tuottavuuserot Alueelliset tuottavuus- ja palkkaerot ovat merkittäviä Alueen työntekijöiden ominaisuuksista riippumattomat erot Maantieteelliset erot yksi syy Sijainti suhteessa lopputuotemarkkinoihin tai raaka-aineiden lähteisiin Mutta erot johtuvat myös agglomeraatio- eli kasautumishyödyistä Ihmiset ovat tuottavampia ja heidän palkkansa ovat korkeampia silloin, kun he työskentelevät tiheillä ja suurilla kaupunkialueilla Sharing, matching, learning 4
5 Alueellinen tasapaino Ihmiset hakeutuvat asumaan paikkaan, jossa heidän hyvinvointinsa on suurin Jos ihmisen hyvinvointi jossakin muualla on suurempi kuin nykyisessä asuinpaikassa, hän muuttaa sinne Koska muuttaminen on vapaata, muuttoliikettä tapahtuu aina, kun jonkun kannattaa muuttaa paikasta toiseen Alueellinen tasapaino: kotitalouksien alueellinen jakauma, jossa kenenkään ei ole mahdollista parantaa asemaansa muuttamalla toisaalle Runsaasti näyttöä siitä, että ihmisten sijoittumista voidaan karkeasti ottaen ajatella alueellisena tasapainona 5
6 Alueellinen tasapaino II Mikseivät kaikki muuta pääkaupunkiseudulle, jossa tuottavuus ja siten palkat ovat korkeimmat? Koska hyvinvointiin vaikuttavat paitsi palkat, myös muut tekijät: Paikallinen hintataso, erityisesti asumisen hinta Alueen elämänlaatu: luonto, ilmasto, kulttuuri- ja muut palvelut Sukulais- ja ystäväverkostot jne. Tasapainossa kaikilla samanlaisilla ihmisillä on sama hyvinvointi, vaikka heillä olisi eri tulotaso tai heille jäisi erilainen määrä rahaa asumiskustannusten jälkeen Sivuhuomio: Ihmisten hyvinvointieroja ei voida havaita pelkästään tuloeroista 6
7 Sisältö 1. Lähtökohta: Alueelliset tuottavuuserot ja alueellinen tasapaino 2. Valtion verotus ja alueellinen väestörakenne 3. Valtionosuusjärjestelmä 4. Mihin verotus ja valtionosuusjärjestelmä ohjaavat? 5. Entä asumistuki ja kuntaverotus? 7
8 Verotuksen vaikutus Muuttopäätökseen vaikuttaa palkkojen lisäksi paikallinen hintataso ja elämänlaatu Verotus kohdistuu kuitenkin vain palkkaan, ei lainkaan muihin hyvinvointiin vaikuttaviin tekijöihin Vrt. työ vs. vapaa-aika Niinpä alueita, joissa palkat ovat korkeita korkean tuottavuuden vuoksi, verotetaan tässä mielessä liikaa Verotuksella rangaistaan korkean tuottavuustason alueilla asumista ja siksi vaikkapa pääkaupunkiseudulla saattaa asua liian vähän ihmisiä 8
9 Verotuksen vaikutus II Kokonaistaloudellinen hyöty riippuu tuottavuudesta eli bruttopalkasta, mutta ihmiset tekevät muuttopäätöksen nettotulojensa perusteella Verot hyödyttävät muitakin julkisten palvelujen ja tulonsiirtojen muodossa Tuottavammalle alueelle muuttaminen vaikuttaa muuttajan omaan hyvinvointiin nettotulon ja muiden hyvinvointiin maksettujen verojen kautta Muuttaja ei siis saa itselleen koko muuttohyötyä ja siksi muuttamista tapahtuu liian vähän 9
10 Sisältö 1. Lähtökohta: Alueelliset tuottavuuserot ja alueellinen tasapaino 2. Valtion verotus ja alueellinen väestörakenne 3. Valtionosuusjärjestelmä 4. Mihin verotus ja valtionosuusjärjestelmä ohjaavat? 5. Entä asumistuki ja kuntaverotus? 10
11 Valtionosuusjärjestelmä Valtionosuusjärjestelmällä tasataan kuntien välisiä eroja palveluiden kustannus- ja tarvetekijöissä sekä veropohjissa Osa valtionosuuskriteereistä on alue- ja osa yksilökohtaisia Aluekohtaiset kriteerit vaikuttavat muuttokannustimiin Jos jokin kunta saa alueperusteisesti muita enemmän valtionosuuksia, se voi parantaa palveluita tai alentaa veroja Yksilökohtaiset puolestaan eivät Esimerkiksi tietyn ikäisestä ihmisestä saa saman valtionosuuden alueesta riippumatta Hyvän valtionosuusjärjestelmän piirteitä ovat Korjaa valtion verotuksen alueellisia kannustinvaikutuksia Toteuttaa uudelleenjakotavoitetta kohdistamalla resursseja alueille, joilla on tuentarpeessa olevia ihmisryhmiä 11
12 Valtionosuuskriteerit Taulukko 1. Valtionosuudet kriteereittäin vuoden 2014 tiedoilla. Kriteeri Valtionosuus (tuhatta euroa) Alue- / yksilöperusteinen Ikärakenne yksilö Sairastavuus yksilö Työttömyysaste yksilö Kaksikielisyys alue Vieraskielisyys yksilö Asukastiheys alue Saaristo alue Koulutustausta yksilö Syrjäisyys alue Saamen kotiseutu alue Työpaikkaomavaraisuus alue Tulopohjan tasaus alue/yksilö Yhteensä Taulukosta puuttuvat valtionosuuksien lisäykset ja vähennykset (yht. lähes miljardi euroa) 12
13 Valtionosuuksien alueellinen kohdentuminen Keskimääräinen valtionosuus on noin 1400 /asukas Helsingin seutukunnassa asuva saa 600 vähemmän Torniolaaksolainen puolestaan 1900 enemmän Kuvio 1. Valtionosuudet seutukunnittain ( /asukas erotuksena maan keskiarvosta). 13
14 Sisältö 1. Lähtökohta: Alueelliset tuottavuuserot ja alueellinen tasapaino 2. Valtion verotus ja alueellinen väestörakenne 3. Valtionosuusjärjestelmä 4. Mihin verotus ja valtionosuusjärjestelmä ohjaavat? 5. Entä asumistuki ja kuntaverotus? 14
15 Mihin verotus ja valtionosuusjärjestelmä ohjaavat? Tavoitteena arvioida, mikä osuus alueiden välisistä palkkatai tuottavuuseroista johtuu alueesta ja mikä työntekijöiden ominaisuuksista Ensiksi mainittu on verotuksen aiheuttamien muuttokannustimien kannalta olennainen Pyritään arvioimaan, mitkä valtionosuusjärjestelmän osat ovat puhtaasti alueperusteisia ja mitkä yksilöperusteisia Jälleen ensiksi mainitut ovat tässä olennaisia 15
16 Alueelliset palkka- ja tuottavuuserot Keskimääräiset palkat eroavat alueellisesti kahdesta syystä: Yhtäältä kaikenlaisten työntekijöiden tuottavuus on esimerkiksi Helsingissä korkeampi, toisaalta Helsingissä on enemmän hyvin koulutettuja ja korkean palkan toimialoilla työskenteleviä Ensiksi mainittua alueen yleistä palkkatasoa kutsutaan tässä aluepalkaksi Jälkimmäistä työntekijöiden ominaisuuksista johtuvaa palkkaa puolestaan yksilöpalkaksi Ongelma: havaitaan vain kokonaispalkka ei sen osatekijöitä, joten alueja yksilöpalkat arvioitava tilastollisin menetelmin Tilastokeskuksen yksilötason FLEED-aineisto (2011) Alue Yksilö 16
17 Alueelliset palkkaerot Kuvio 3. Alue- ja yksilöpalkat seutukunnittain ( /asukas erotuksena maan keskiarvosta). 17
18 Alueellinen veroetu ja alue-erä Kuvio 4. Aluepalkan veroetu sekä valtionosuuksien aluetekijät seutukunnittain ( /asukas erotuksena maan keskiarvosta). 18
19 Alueellinen veroetu ja alue-erä Alue-erä suuntautuu matalan tuottavuuden alueille, joita myös verotetaan kevyemmin (korkea veroetu) Muuttokannustimien kannalta alue-erä toimii siis päinvastoin kuin pitäisi Helsinki Kuvio 5. Aluepalkan veroetu ja aluetekijöihin perustuva valtionosuus seutukunnittain ( /asukas erotuksena maan keskiarvosta) 19
20 Esimerkki nelihenkisen perheen muutto Joensuusta Helsinkiin Perheessä on kaksi tulonsaajaa, jotka molemmat työllistyisivät Helsingissä vastaaviin työpaikkoihin kuin nykyisessä asuinpaikassa Muutto kasvattaisi molempien palkkoja Joensuun ja Helsingin seutukunnan aluepalkkaeron verran, joten heidän veroetunsa Joensuuhun jäämisestä on noin 2000 euroa vuodessa Tämän lisäksi perhe saa Joensuussa yli 2000 euroa vuodessa enemmän aluetekijöihin perustuvia valtionosuuksia kuin Helsingissä Jotta yhteisvaikutus muuttopäätökseen kumoutuisi, tulisi perheelle maksaa Helsingissä asumisesta 4000 euroa verotonta etua vuodessa Kertaluontoisena muuttobonuksena tämä vastaisi reilua euroa, jos diskonttokoroksi oletetaan 5 % 20
21 Sisältö 1. Lähtökohta: Alueelliset tuottavuuserot ja alueellinen tasapaino 2. Valtion verotus ja alueellinen väestörakenne 3. Valtionosuusjärjestelmä 4. Mihin verotus ja valtionosuusjärjestelmä ohjaavat? 5. Entä asumistuki ja kuntaverotus? 21
22 Asumistuki Vuokrat ovat korkeampia kaupungeissa, mutta asumistuki ei useinkaan riipu suoraan vuokrasta Kelan mukaan marraskuussa 2017 koko maan asumistukea saavista vuokralla asuvista ruokakunnista 78 prosenttia maksoi enimmäismäärän ylittävää vuokraa, helsinkiläisillä vastaava luku oli 70 prosenttia Enimmäisasumismenot kuitenkin vaihtelevat alueellisesti Neljä kuntaryhmää: 1. Helsinki 2. Espoo, Vantaa, Kauniainen 3. Joensuu, Jyväskylä,, Oulu, Turku 4. Muut 22
23 Asumistuen enimmäisasumisemenot Yksin asuva Enimmäisasumismenot Enimmäisasumismenot Neliöhinta 2 hengen perhe Neliöhinta 3 hengen perhe Enimmäisasumismenot Enimmäisasumismenot Neliöhinta 4 hengen perhe Neliöhinta
24 Asumistuki - spekulointia Asumistuki siis ohjaa kalliille alueille, mutta koskee vain osaa väestöstä Jos kalliit alueet ovat samalla tuottavia alueita, asumistuki osaltaan korjaa verotuksen ohjausvaikutusta Sama näyttää pätevän myös perustoimeentulotukeen Yleisemmällä tasolla asumiskustannukset kuvastavat osittain myös elämänlaatua (Glaeser 1998) Tältä osin asumistuki voi ainakin periaatteessa kannustaa myös alhaisen tuottavuuden alueille, mutta Suomessa näin ei näyttäisi olevan 24
25 Perustoimeentulotuen hyväksyttävät vuokramenot Yksin asuva Hyväksyttävät vuokramenot Hyväksyttävät vuokramenot Neliöhinta 2 hengen perhe Neliöhinta 3 hengen perhe Hyväksyttävät vuokramenot Hyväksyttävät vuokramenot Neliöhinta 4 hengen perhe Neliöhinta
26 Kunnallisvero Kunnallisverolla ei ole samanlaisia kannustinvaikutuksia kuin valtionverotuksella, koska vero käytetään siellä missä se peritäänkin Jos korkeampi kunnallisveroaste johtuu paremmista palveluista, verotus tekee alueesta vähemmän houkuttelevan, mutta palvelut vastaavasti houkuttelevamman Jos kuntaveroasteiden erot johtuvat palveluiden kustannustasosta, veroerot kannustavat ihmisiä ihan oikein ottamaan huomioon paikallisen kustannustason Kunnan korkea veroprosentti voi johtua myös siitä, että kunnan asukkaiden ansaintakyky on alhainen Alhaisen ansaintakyvyn ihmiset tienaisivat huonosti kaikkialla eli he ovat huono-osaisia => yksilökohtaiset valtionosuuserät soveltuvat tähän 26
27 Lopuksi Valtion verotus ja valtionosuuksien alueperustaiset erät suosivat matalan tuottavuuden alueilla asumista Näin siis keskimäärin, mielenkiintoista olisi tietää, miten kannustimet eroavat esimerkiksi tulotason mukaan Käsittelemättä jäivät: Maataloustuet, muut alueelliset elinkeinotuet Miten mahdollinen sote-uudistus muuttaa tilannetta? Tarkasteltiin kannustimia ei sitä, reagoivatko ihmiset näihin kannustimiin (ks. tarkemmin Albouy 2009) Tässä avainasemassa on asuntojen tarjonta Ei myöskään pohdittu sitä, pitäisikö agglomeraatioetujen vuoksi kannustaa muuttamaan korkean tuottavuuden alueille 27
28 Lukemista Albouy D. (2009): The Unequal Geographic Burden of Federal Taxation. Journal of Political Economy 117(4), Albouy D. (2012): Evaluating the Efficiency and Equity of Federal Fiscal Equalization. Journal of Public Economics 96, Glaeser, E.L. (1998): Should transfer payments be indexed to local price levels? Regional Science and Urban Economics 28(1), Moretti E. (2011): Local Labor Markets. Teoksessa (toim. O. Ashenfelter ja D. Card) Handbook of Labor Economics Vol 4, part B, : Elsevier. Roback J. (1982): Wages, Rents and the Quality of Life. Journal of Political Economy 90, Pursiainen, H., T. Saarimaa ja J. Tukiainen (2015): Hyvän valtionosuusjärjestelmän periaatteet. VATT Analyysi, Helsinki. Rosen S. (1979): Wages-based Indexes of Urban Quality of Life. Teoksessa (toim. P. Mieszkowski ja M. Straszheim) Current Issues in Urban Economics. Baltimore: Johns Hopkins University Press. 28
Hyvän valtionosuusjärjestelmän periaatteet
VATT Analyysi 70 Hyvän valtionosuusjärjestelmän periaatteet VATT-työryhmä VALTION TALOUDELLINEN TUTKIMUSKESKUS VATT VATT ANALYYSI Hyvän valtionosuusjärjestelmän periaatteet VATT-työryhmä Valtion taloudellinen
Perustoimeentulotuen tarve suurinta pääkaupunkiseudulla
Tilastokatsaus Lisätietoja: 30.1.2018 Heidi Kemppinen, puh. 020 634 1307, etunimi.sukunimi@kela.fi Perustoimeentulotuen tarve suurinta pääkaupunkiseudulla Kelan perustoimeentulotuen etuusmenot olivat 722,1
Yleisen asumistuen menot ylittivät miljardin rajan vuonna 2016
Tilastokatsaus Lisätietoja: 15.02.2017 Heidi Kemppinen, puh. 020 634 1307, etunimi.sukunimi@kela.fi Yleisen asumistuen menot ylittivät miljardin rajan vuonna 2016 Kela maksoi asumistukia vuonna 2016 yhteensä
Eläkkeensaajien asumistuki verrattuna yleiseen asumistukeen. Pertti Honkanen Kela, tutkimusosasto
Eläkkeensaajien asumistuki verrattuna yleiseen asumistukeen Pertti Honkanen Kela, tutkimusosasto Seminaari Kelassa 10.11.2015 Historiaa Eläkkeensaajien asumistuki tuli käyttöön 1970. aluksi osa kansaneläkettä,
Kiinteistöverojen kannustinvaikutukset ja kohtaanto
Kiinteistöverojen kannustinvaikutukset ja kohtaanto Teemu Lyytikäinen Kiinteistöverotuksen kehittämishankkeen seminaari 11.12.2017 1 Johdanto Kiinteistöverotuksen merkitys on kasvussa Kiinteistöverojen
Asuminen mikä on yhteiskunnan rooli? TOIMI-hankkeen seurantaryhmä Majvik, Essi Eerola (VATT)
Asuminen mikä on yhteiskunnan rooli? TOIMI-hankkeen seurantaryhmä Majvik, 20.3.2018 Essi Eerola (VATT) Asuminen perusoikeutena Perustuslain 19 : julkisen vallan tehtävänä on edistää jokaisen oikeutta asuntoon
Toimeentulotuki ja asumiskustannukset
Toimeentulotuki ja asumiskustannukset 17.4.2019 Signe Jauhiainen @SigneJauhiainen Asumisen tukeminen Asuntomarkkinat Sosiaaliturva 2 18.4.2019 Milj. euroa Kelan maksamat asumisen tuet Yleinen asumistuki
Kannustinloukuista eroon oikeudenmukaisesti
2 2015 Kannustinloukuista eroon oikeudenmukaisesti JOHDANTO... 2 1 TYÖNTEON KANNUSTIMET JA KANNUSTINPAKETTI... 4 1.1 Kannustinpaketti... 5 2 KANNUSTINPAKETIN VAIKUTUKSET TYÖNTEON KANNUSTIMIIN JA TULONJAKOON...
Puhdasjärvi ja Saastamala Tuottoniemi ja Kitukoski Alueellinen tasapaino. Alueellinen tasapaino ja -arvo. Heikki Pursiainen
ja -arvo Heikki Pursiainen 1 / 38 Puhdasjärvi ja Saastamala Tarina on varastettu ekonomisti Stephen Landsburgilta. Tarkastellaan kahta kaupunkia, Puhdasjärveä ja Saastamalaa. Kaupungit ovat täsmälleen
Kaupungistuminen ja kannustimet
Kaupungistuminen ja kannustimet Kuntien välisen tasauksen ja valtionosuuksien uudistuspaineet Sanna Lehtonen @lehtonenkl 16.5.2019 1 Valtionosuusjärjestelmä on tasausjärjestelmä. 58% Ranua Valtionosuuksien
Asumistukimenojen kasvu taittui vuonna 2017
Tilastokatsaus Lisätietoja: 14.2.218 Heidi Kemppinen, puh. 2 634 17, etunimi.sukunimi@kela.fi Asumistukimenojen kasvu taittui vuonna 217 Kela maksoi asumistukia vuonna 217 yhteensä 2 3 milj. euroa, joka
Ajankohtaista sivistystoimen taloudesta
Ajankohtaista sivistystoimen taloudesta Kuntaliiton näkökulma Sivistystoimen talouspäälliköt ry Kuntatalo 9.-10.6.2016 Kuntien valtionosuudet osana Suomen valtionapujärjestelmää 11 mrd. (11,7 mrd. v. 2016)
Esimerkki 1: yksin asuva työtön* saa työtarjouksen 2000 / kk
Esimerkki 1: yksin asuva työtön* saa työtarjouksen 2 / kk 2 2 Ansiopäiväraha 1 249 /kk Nettohyöty 2 / kk bruttopalkasta vajaat 33 => veroihin ja asumistuen laskuun lähes 84 % 1 1 Verot Vuokra (asumistuen
Yleistä asumistukea saavien talouksien vuokrat tammikuussa 2011
ISSN 1237-1288 Lisätiedot: Hannu Ahola, ARA Puh. +358 400 996 067 Pirjo Ylöstalo, Kela Puh. 020 63 41390 Selvitys 1/2011 Yleistä asumistukea saavien talouksien vuokrat tammikuussa 2011 1.2.2010 Yleistä
Kuntien taloudellisen aseman muutoksia Sote uudistuksessa
Kuntien taloudellisen aseman muutoksia Sote uudistuksessa Kymenlaakson kunnat Luonnos 5.4.2016 Heikki Miettinen 2014tp_2014ktal_2015 väestöenn_v52 Lähtökohdat Lähtökohdat Tavoitteena arvioida kuntien jäljelle
Valtionosuusjärjestelmän uudistaminen
Valtionosuusjärjestelmän uudistaminen 21.1.2014 Hallitusohjelma Valtionosuusjärjestelmä uudistetaan osana kuntarakenneuudistusta. Järjestelmää yksinkertaistetaan ja selkeytetään. Järjestelmän kannustavuutta
Asuntojen hinnat ja kaavoitus. Tuukka Saarimaa, VATT Arvokas kaupunki 14.10.2015, Vantaa
Asuntojen hinnat ja kaavoitus Tuukka Saarimaa, VATT Arvokas kaupunki 14.10.2015, Vantaa 1. Asuntojen alueellisista hintaeroista 2 Ei ole outoa, että Suomessa on kalliita asuntoja Pääkaupunkiseudun (Helsinki,
Työllisyydestä, koulutuksesta ja vuokrista
Työllisyydestä, koulutuksesta ja vuokrista Työllisyysaste koulutusasteittain Vailla perusasteen jälkeistä tutkintoa olevien osuus 25-39-vuotiaista Uudenmaan ja muun Suomen kehityksen eroja Toimeentulotuen
Kuntien valtionosuusjärjestelmät Pohjoismaissa. Unna Heimberg, VM/Kunta- ja aluehallinto-osasto Kuntamarkkinat
Kuntien valtionosuusjärjestelmät Pohjoismaissa Unna Heimberg, VM/Kunta- ja aluehallinto-osasto 12.9.2019 Kuntamarkkinat Suomen valtionosuusjärjestelmän rakenne 2 Kunnan peruspalvelujen valtionosuus: 8,491
ASUMISTUKIMENOT UUTEEN ENNÄTYKSEEN VUONNA 2018
TILASTOKATSAUS 4/219 Lisätietoja: 28.2.219 Heidi Kemppinen, puh. 2 634 137, etunimi.sukunimi@kela.fi ASUMISTUKIMENOT UUTEEN ENNÄTYKSEEN VUONNA 218 Kela maksoi asumistukia vuonna 218 yhteensä 2 112 milj.
Eläkkeensaajien asumistuki verrattuna yleiseen asumistukeen. Pertti Honkanen Kela, tutkimusosasto
Eläkkeensaajien asumistuki verrattuna yleiseen asumistukeen Pertti Honkanen Kela, tutkimusosasto Eduskunnan köyhyysryhmä 20.10.2015 Historiaa Eläkkeensaajien asumistuki tuli käyttöön 1970. aluksi osa kansaneläkettä,
Yksityishenkilöiden tulot ja verot vuonna 2012
2014:28 Yksityishenkilöiden tulot ja verot vuonna 2012 Helsingissä mediaanitulo 26 300 euroa Helsinkiläisen vuositulot keskimäärin 32 800 euroa Pääomatuloja huomattavasti edellisvuotta vähemmän Veroja
Asumistuet, toimeentulotuki ja tulottomat. Sosiaalifoorumi Pertti Honkanen, johtava tutkija, Kelan tutkimus
Asumistuet, toimeentulotuki ja tulottomat Sosiaalifoorumi 21.4.2018 Pertti Honkanen, johtava tutkija, Kelan tutkimus Historiaa Eläkkeensaajien asumistuki tuli käyttöön 1970. aluksi osa kansaneläkettä,
Yksityishenkilöiden tulot ja verot 2009
Tilastoja Helsingin kaupungin tietokeskus 27 2011 Yksityishenkilöiden tulot ja verot 2009 Helsingissä keskitulot 30 000 euroa Pääomatulot laskivat viidenneksen Veroja ja veroluonteisia maksuja 7 200 euroa
Kuntakohtaiset painelaskelmat Arviointimenetelmien kuvaus
1(6) Kuntakohtaiset painelaskelmat Arviointimenetelmien kuvaus Kustannukset Muuttuja Lähde Vuosi Kustannustiedot TK, Kuntien käyttötaloustilasto Väestöennuste 2015 iän ja sukupuolen mukaan alueittain 2015
KUNTA 2030 Kunnan palvelutarpeiden sekä talouden ennakointi. Sulkava Heikki Miettinen ja Sari Pertola
KUNTA 2030 Kunnan palvelutarpeiden sekä talouden ennakointi Heikki Miettinen ja Sari Pertola 21.4.2010 Miten palvelutarpeet muuttuvat seuraavien 15 vuoden kuluessa? Väestökehityksen vaikutukset voidaan
Porvoon kaupungin talouden. kehitys Perustuen väestöennusteen mallintamiseen Henrik Rainio, Saija Männistö
Porvoon kaupungin talouden kehitys 2020-2040 Perustuen väestöennusteen mallintamiseen 17.6.2019 Henrik Rainio, Saija Männistö Porvoon kaupungin talouden kehitys 2020-2040: Lähtökohdat ja oletukset Taustalla
Positiivista puhetta isien perhevapaista. Turku
Positiivista puhetta isien perhevapaista Turku 21.11.2018 Perhevapaalaskelmat 20.11.2018 1 Lähde: Närvi, J. Isä hoitaa vai hoitaako? https://bit.ly/2uvctuh 20.11.2018 2 Esityksen nimi / Esittäjä 20.11.2018
Nollatuntisopimusten kieltäminen. Heikki Pursiainen, VTT, toiminnanjohtaja
Nollatuntisopimusten kieltäminen Heikki Pursiainen, VTT, toiminnanjohtaja 1 / 12 Johtopäätökset Nollatuntisopimusten kieltämisen vaikutukset ovat epäselviä talousteorian perusteella. Empiiristä tutkimusta
TIETOISKU VALTIONOSUUSJÄRJESTELMÄN UUDISTUS Lyhyt katsaus valtiovarainministeriön esitykseen
VALTIONOSUUSJÄRJESTELMÄN UUDISTUS Lyhyt katsaus valtiovarainministeriön esitykseen Valtionosuusjärjestelmän tarkoituksena on taata kuntien vastuulla olevien julkisten palvelujen järjestäminen ja niiden
Valtionosuudet Ennakolliset valtionosuuslaskelmat FCG Talous- ja veroennustepäivät Sanna Lehtonen kehittämispäällikkö
Valtionosuudet 2018 Ennakolliset valtionosuuslaskelmat 11.5.2017 FCG Talous- ja veroennustepäivät 10.-11.5.2017 Sanna Lehtonen kehittämispäällikkö Miten arviointi on tehty? Keskiössä kuntatalousohjelma
Asuntomarkkinajäykkyydet ja asuntopolitiikan vaikutusten arviointi. Niku Määttänen, ETLA Asumisen tulevaisuus, päätösseminaari Messukeskus 22.10.
Asuntomarkkinajäykkyydet ja asuntopolitiikan vaikutusten arviointi Niku Määttänen, ETLA Asumisen tulevaisuus, päätösseminaari Messukeskus 22.10.2015 Tutkijat / valikoituja julkaisuja Marko Terviö (Aalto),
HE 161/2017 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi yleisestä asumistuesta annetun lain muuttamisesta
HE 161/2017 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi yleisestä asumistuesta annetun lain muuttamisesta Lauri Lehtoruusu Asiamies, Suomen opiskelija-asunnot SOA ry Ympäristövaliokunta 21.11.2017 Vaikutus
Kuntien valtionosuusjärjestelmän kehittäminen Paasitorni, Helsinki
Kuntien valtionosuusjärjestelmän kehittäminen 8.11.2018 Paasitorni, Helsinki Kuntien valtionosuusjärjestelmän kehittäminen 8.11. 9.00 Avaus Kunta- ja uudistusministeri Anu Vehviläinen 9.15 Valtionosuusjärjestelmän
- kaupunkialueen tuotanto voidaan jakaa paikalliseen käyttöön jäävään ja alueen ulkopuolelle menevään vientiin
76 9. Kaupunkialueiden kasvu - talouskasvu: kaupunkialueen työllisyyden (ja tuotannon) kasvu, jonka taustalla on - kaupungin tuottamien hyödykkeiden kysynnän kasvu ---> työvoiman kysynnän kasvu - työvoiman
Toimeentulotuki tilastojen valossa. Tuija Korpela, tutkija, Kelan tutkimusryhmä Miniseminaari toimeentulotuesta Kelan auditorio
Toimeentulotuki tilastojen valossa Tuija Korpela, tutkija, Kelan tutkimusryhmä Miniseminaari toimeentulotuesta 6.3.2018 Kelan auditorio Perustoimeentulotuki siirtyi Kelaan vuonna 2017 Perustoimeentulotuki:
PALJONKO SUOMALAISET KÄYTTÄVÄT TULOISTAAN ASUMISEEN?
PALJONKO SUOMALAISET KÄYTTÄVÄT TULOISTAAN ASUMISEEN? Timo Kauppinen, THL 12.11.2018 Paljonko suomalaiset käyttävät tuloistaan asumiseen? / Timo Kauppinen 1 TÄMÄ ESITYS Asumismeno/kustannusrasitteen erilaiset
Tuottavatko markkinat kohtuuhintaisia asuntoja?
Tuottavatko markkinat kohtuuhintaisia asuntoja? Maanmittauspäivät 2019 Tuukka Saarimaa Kaupunkitaloustieteen apulaisprofessori Aalto-yliopisto ja Helsinki GSE Ymmärretäänkö markkinoiden toimintaa? HS 25.3.2019
Toimeentulotukiasiakkaiden asuminen. Peltola, Riikka Tiimipäällikkö, Lahti
Toimeentulotukiasiakkaiden asuminen Peltola, Riikka Tiimipäällikkö, Lahti 16.2.2017 Miten asumista voidaan tukea Kelasta? Kelasta voi saada rahallista tukea asumiseen eri etuuksien muodossa Yleinen asumistuki
Toimeentulotuen ja asumistuen yhteys
Toimeentulotuen ja asumistuen yhteys Pasi Moisio Vähimmäisturvayksikkö Sosiaali- ja terveyspolitiikan ja -talouden osasto Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) Työelämän ja sosiaaliturvan yhteensovitus
Miltä kuntatalousvuosi 2019 näyttää?
Miltä kuntatalousvuosi 2019 näyttää? 10.1.2019 Henrik Rainio, kuntatalouspäällikkö Kuntaliitto, kuntatalousyksikkö Kuntasektorin vuosikate sekä tilikauden tulos vuosina 1997-2022, mrd. 5,0 4,5 4,0 3,5
Yksityishenkilöiden tulot ja verot 2010
Tilastoja Helsingin kaupungin tietokeskus 29 2012 Yksityishenkilöiden tulot ja verot 2010 Helsingissä keskitulot 31 200 euroa Pääomatulot nousivat kolmanneksen Veroja ja veroluonteisia maksuja 7 400 euroa
Asuntosijoittamisen alueelliset tuotot
Asuntosijoittamisen alueelliset tuotot 2018-2022 20.6.2018 Lähestymistapa Laskelmat on tehty vuosittain vuodesta 2013 lähtien. Vuokratuotto lasketaan vanhoille kerrostaloasunnoille. Asuntosijoittamisen
VOIKO ASUNTOHINTAKUPLAN SITTENKIN HAVAITA HELPOSTI?
1 Arvoasuntopäivä 2015 6.5.2015, Pörssitalo, Helsinki VOIKO ASUNTOHINTAKUPLAN SITTENKIN HAVAITA HELPOSTI? Elias Oikarinen KTT, Akatemiatutkija, Turun yliopiston kauppakorkeakoulu Kiinteistösijoittamisen
Seminaari: Ara-asuntojen asukasvalinnasta ja määräaikaisista vuokrasopimuksista
Seminaari: Ara-asuntojen asukasvalinnasta ja määräaikaisista vuokrasopimuksista 11.11.2015 Mika Kuismanen Kansantalousosasto Miksi valtiovarainministeriö on kiinnostunut Araasuntojen asukasvalinnoista
Kunnallisveroprosentin noston vaikutus kunnan verotuloihin ja valtionosuuksien tasaukseen
1 Suomen Kuntaliitto 8.10.2010 Henrik Rainio, Jouko Heikkilä Kunnallisveroprosentin noston vaikutus kunnan verotuloihin ja valtionosuuksien tasaukseen Veroprosentin korotuksesta kunta saa aina täysimääräisen
Valtionosuusjärjestelmän uudistaminen 12.12.2013
Valtionosuusjärjestelmän uudistaminen 12.12.2013 Hallitusohjelma Valtionosuusjärjestelmä uudistetaan osana kuntarakenneuudistusta. Järjestelmää yksinkertaistetaan ja selkeytetään. Järjestelmän kannustavuutta
HE 161/2017 laiksi yleisestä asumistuesta annetun lain muuttamisesta
HE 161/2017 laiksi yleisestä asumistuesta annetun lain muuttamisesta Ympäristövaliokunta 8.11.2017 1 8.11.2017 Sanna Pekkarinen Yleisen asumistuen pääpiirteet Yleisen asumistuen tarkoituksena on alentaa
Valtionosuusjärjestelmän uudistaminen 12.12.2013
Valtionosuusjärjestelmän uudistaminen 12.12.2013 Hallitusohjelma Valtionosuusjärjestelmä uudistetaan osana kuntarakenneuudistusta. Järjestelmää yksinkertaistetaan ja selkeytetään. Järjestelmän kannustavuutta
Muuttuja Lähde Vuosi. TK, Kuntien käyttötaloustilasto. Kaatoluokka Jäljelle jäävät kustannukset - päivähoito - esiopetus - perusopetus
1(7) Kuntaprojektiot Arviointimenetelmien kuvaus Kustannukset Muuttuja Lähde Vuosi Kustannustiedot TK, Kuntien käyttötaloustilasto Väestöennuste iän ja sukupuolen mukaan alueittain 2040 Väestörakenne iän
Opiskelijat yleisen asumistuen piiriin
Opiskelijat yleisen asumistuen piiriin Kuulemistilaisuus Ympäristövaliokunta 16.11.2016 Mia Koro-Kanerva Suomen Vuokranantajat Suomen Vuokranantajat ry Suomen Vuokranantajat on valtakunnallinen yksityisten
KESKI-SUOMEN MUUTTAJATUTKIMUS 2013
30.4.2013 KESKI-SUOMEN MUUTTAJATUTKIMUS 2013 Diasarjan lähteenä Innolink Research Oy:n tuottama raportti sekä tutkimushaastatteluiden tietokanta. 1 Tutkimuksen lähtökohdat ja toteutus Innolink Research
Asuntokunnat ja asuminen vuonna 2012
asuntokuntia Tekninen ja ympäristötoimiala I Irja Henriksson 30.9.2013 Asuntokunnat ja asuminen vuonna 2012 Lahdessa oli vuoden 2012 lopussa 53 880 asuntokuntaa, joiden määrä kasvoi vuodessa 558 asuntokunnalla.
2018:12 YLEINEN ASUMISTUKI HELSINGISSÄ VUONNA 2017
2018:12 Hanna Ahlgren-Leinvuo YLEINEN ASUMISTUKI HELSINGISSÄ VUONNA 2017 Helsingissä oli vuoden 2017 lopussa yli 65 000 yleistä asumistukea saavaa ruokakuntaa, 21 000 enemmän (+48 %) kuin edellisvuonna.
Espoo-Kauniainen-Kirkkonummi-Vihti selvitys: Toimintaympäristön tila ja kehitys. Ohjausryhmä 28.1.2014 Kirkkonummi Teuvo Savikko
Espoo-Kauniainen-Kirkkonummi-Vihti selvitys: Toimintaympäristön tila ja kehitys Ohjausryhmä 28.1.2014 Kirkkonummi Teuvo Savikko Toimintaympäristön tila ja kehitys raportin sisältö Tekijätiedot ja/tai esityksen
Kunnan kannattaa hankkia hyviä veronmaksajia. juha kemppinen
070517 Kunnan kannattaa hankkia hyviä veronmaksajia juha kemppinen 070517 Kunnan kannattaa hankkia hyviä veronmaksajia Lappeenrannan kunnallisveroprosentti on Suomen maakuntakeskusten suurimpia. Useimmat
OPPIMISYMPÄRISTÖUUDISTUS TALOUDEN NÄKÖKULMASTA
Salon kaupungin lasten ja nuorten palvelut OPPIMISYMPÄRISTÖUUDISTUS TALOUDEN NÄKÖKULMASTA Heli Antikainen-Pauna 5.3.2018 Kuntatalous keskellä epätietoisuutta Kuntatalouden tila Talouden lyhyen aikavälin
Vauhtia vientiin, voimaa kotimarkkinoille
EK:n vaalitavoitteet hallituskaudelle 2015 2019 Vauhtia vientiin, voimaa kotimarkkinoille Toimitusjohtaja Jyri Häkämies Vauhtia vientiin Viennin arvo on yhä 20 % pienempi kuin vuonna 2008 Kilpailukyky
Palvelutarpeiden ja kuntalouden ennakointi Sulkava
Palvelutarpeiden ja kuntalouden ennakointi 7.6.2007 Mallin pohjatiedot Kuntajako 2007 Väestöennusteet vuoteen 2025 (Tilastokeskus) Talous- ja toimintatilasto 2005 (Tilastokeskus) Verotustiedot 1998-2005
Henrik Rainio
18.3.2019 Henrik Rainio Porvoon tilinpäätös ja C21 - kaupunkien tilinpäätösten ennakkotiedot Toimintakate, / asukas 2017 * Muutos % Manner-Suomi -5 129-5 302 3,4 % Uusimaa -4 656-4 837 3,9 % 1Turku -5
Aineeton pääoma avain menestykseen
TEKES projekti: Aineeton pääoma kansainvälisessä vertailussa, jatkoa INNODRIVE EU 7. puiteohjelma projektille Hannu Piekkola Aineeton pääoma avain menestykseen 10.11.2011 Tekes Seminaari AINEETON PÄÄOMA
Vanhojen asuntojen hintojen kasvu yhtä ripeää kuin pääkaupunkiseudulla
Tekninen ja ympäristötoimiala I Irja Henriksson 14.2.2013 Vanhojen asuntojen hintojen kasvu yhtä ripeää kuin pääkaupunkiseudulla Asunnon hintaan vaikuttaa moni tekijä, joista mainittakoon rakennuksen talotyyppi,
Yksityishenkilöiden tulot ja verot vuonna 2015
2017:10 Yksityishenkilöiden tulot ja verot vuonna 2015 Tulot eivät juuri kasvaneet edellisvuodesta Helsinkiläisen vuositulot keskimäärin 35 100 euroa Helsingissä mediaanitulo 27 200 euroa Veroja ja veroluonteisia
Älyhyvä kaupunki vastaa makrotrendeihin
Älyhyvä kaupunki vastaa makrotrendeihin Tausta Health City Finland Oy, osa Cor Group -konsernia (1989 ) Työntekijöitä koko konsernissa noin 1000 Toimitusjohtaja Jari-Pekka Kelhä, OTK, 43 v. Makrotrendit
Työttömyyskatsaus Tammikuu 2019
Turun työttömyysaste kuukausittain 1/2016-1/2019 20 18 16 14 12 11,9 2016 2017 2018 2019 10 8 tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu Työttömyyskatsaus Tammikuu 2019 Konsernihallinto/Strategia
Asumisen kustannukset perustoimeentulotuessa
Asumisen kustannukset perustoimeentulotuessa Vuosi 2017 tilastojen ja kokemusten näkökulmasta Venla Saarinen suunnittelija Kela, Etuuspalvelut, Toimeentulotukiryhmä Perustoimeentulotuen saajakotitaloudet
Päijät-Hämeen sote-uudistus - kohti hyvinvointikuntayhtymää 8.10.2015
Päijät-Hämeen sote-uudistus - kohti hyvinvointikuntayhtymää 8.10.2015 Koko maassa sote-palveluiden nettokustannusten kasvu ei vastaa maksukyvyn kasvua Toteutunut ja ennustettu kustannuskasvu 2004-2020
Asuntomarkkinakatsaus 1/2013
ISSN 1237-1288 Lisätiedot: Hannu Ahola 0400 996 067 Asuntomarkkinakatsaus 1/2013 31.1.2013 Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA) kerää ja analysoi asuntomarkkinoita ja rakentamista koskevia tietoja
Yrittäjät. Konsultit 2HPO 17.4.2013 2HPO.FI
Yrittäjät Konsultit 2HPO 1 Yrittäjien lukumäärä pl. maatalous 1990-270 250 230 210 190 170 150 130 110 90 tuhatta yrittäjää 261 000 169 000 92 000 70 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010
ANSIOTULOJEN VEROTUKSEN KEVENNYSMALLI 2009
Verot, tulot ja ostovoima ANSIOTULOJEN VEROTUKSEN KEVENNYSMALLI 2009 1 TAUSTA: HALLITUKSEN LINJAAMAT KEVENNYKSET 1,1 mrd. + PUOLIVÄLIN TARKISTE Hallitusohjelman mukaan ansiotulojen verotusta kevennetään
Nurmijärvi täyttää itsenäisen ja elinvoimaisen kunnan vaatimukset
Nurmijärvi täyttää itsenäisen ja elinvoimaisen kunnan vaatimukset Palvelutarpeiden kehitys Nurmijärven väestötavoite vuonna 2040 on 60 000 asukasta, jolloin kunta kasvaa keskimäärin noin 670 asukkaalla
Kuka hyötyy kaupungin vuokraasunnoista?
Kuka hyötyy kaupungin vuokraasunnoista? Essi Eerola, Suomen Pankki* Tuukka Saarimaa, VATT * Tutkimuksessa esitetyt näkemykset eivät välttämättä vastaa Suomen Pankin kantaa. 1 Helsingin kaupunki on merkittävä
Yksityishenkilöiden tulot ja verot Helsingissä vuonna 2016
2018:16 Yksityishenkilöiden tulot ja verot Helsingissä vuonna 2016 Tulokehitys pysähtyi Mediaanitulo ennallaan edelleen 27 200 euroa Vuositulot keskimäärin 35 900 euroa Veroja ja veroluonteisia maksuja
ARVIO JÄRVENPÄÄN HSL-LIPPUTUEN KUSTANNUSVAIKUTUKSISTA
ARVIO JÄRVENPÄÄN HSL-LIPPUTUEN KUSTANNUSVAIKUTUKSISTA 13.2.2017 HSL-LIPUN TUKEMISEN TOIMINTAMEKANISMI Lipun hinnan alentamisesta aiheutuu kaupungille kustannuksia vain todellisen käytön (460 hlö/kk) mukaisesti
Pääkaupunkien tehtävät ja rahoitus
Pääkaupunkien tehtävät ja rahoitus Moisio & Oulasvirta Kuntien tehtävät Pohjoismaissa, eroja: Suomi : pienkuntavaltaisuudesta syntynyt tarve kuntayhtymille, erityisesti terveydenhuollossa Ruotsissa ja
Yrittäjän verotuksen uudistustarpeet. Niku Määttänen, ETLA VATT päivä, 8.10.2014
Yrittäjän verotuksen uudistustarpeet Niku Määttänen, ETLA VATT päivä, 8.10.2014 Kirjallisuutta Mirrlees review: Tax by design Hetemäen verotyöryhmän raportti Tulolajin valinta: Harju ja Matikka 2012 Investointivaikutukset:
Työttömyyskatsaus Helmikuu 2019
Turun työttömyysaste kuukausittain 1/2016-2/2019 20 18 16 14 12 10 2016 2017 2018 2019 8 tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu Työttömyyskatsaus Helmikuu 2019 Konsernihallinto/Strategia
Etelä-Afrikka, Kenia, Kiina ja Kolumbia. Muut maat. 1 900 e 3 800 e 4 500 e 3 000 e. Yksinhuoltajakorotus 95,75 105,80 135,01 154,64 174,27 48,55
Äitiysavustus Määrä: Hakija saa valintansa mukaan joko äitiyspakkauksen tai 140 euron verottoman rahasumman. Äitiysavustuksia saa kaksi toista ja kolme kolmatta samalla kertaa syntynyttä lasta kohden eli
Suomi työn verottajana 2008
Kansainvälinen palkkaverovertailu Suomi työn verottajana 28 Kansainvälinen palkkaverovertailu 28 Tutkimuksen maat Alankomaat, Australia, Belgia, Espanja, Iso-Britannia, Italia, Itävalta, Japani, Kanada,
Asuntopolitiikka ja korkotukimallin kehittäminen. Ympäristövaliokunta Essi Eerola ja Tuukka Saarimaa (VATT)
Asuntopolitiikka ja korkotukimallin kehittäminen Ympäristövaliokunta 6.4.2018 Essi Eerola ja Tuukka Saarimaa (VATT) 1 Asumistuki ja ARA-vuokra-asunnot Julkisessa keskustelussa ARA-asuntoihin liittyvä julkinen
Työttömyyskatsaus Marraskuu 2018
Turun työttömyysaste kuukausittain 1/2016-11/2018 20 18 16 % 2016 14 2017 12 10,9 10 2018 8 tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu Työttömyyskatsaus Marraskuu 2018 Konsernihallinto/Strategia
Valtuustoseminaariin HTT Eero Laesterä
Valtuustoseminaariin 7.12.2011. HTT Eero Laesterä Aineistot: Tilastokeskuksen tiedonantajapalautteet 1997 2010 Kuntaliiton veromalli 8/2011, jota on käytetty arvion pohjana. Ristiinan omat arviot talouden
Kuntien rahoitukseen liittyvät tasausjärjestelmät
Kuntien rahoitukseen liittyvät tasausjärjestelmät Kuntatalo 31.10.2017 SOTE ja MAAKUNTAUUDISTUKSEN VASTUUVALMISTELIJOIDEN TAPAAMINEN Valtiovarainministeriö / Kunta ja aluehallintoosasto Miikka Vähänen
Asumisoikeusasuntojen käyttövastikkeet ja markkinatilanne
ISSN 1237-1288 Lisätiedot: Hannu Ahola 0400 996 067 Selvitys 5/2012 Asumisoikeusasuntojen käyttövastikkeet ja markkinatilanne 2010 2012 27.11.2012 Sisällys 1 VUOKRA- JA OMISTUSASUMISEN VÄLIMUOTO... 3 1.1
Säästöpankin Säästämisbarometri 2013. HUOM. Ei julkisuuteen ennen 31.10.2013 klo 9.00
Säästöpankin Säästämisbarometri 2013 HUOM. Ei julkisuuteen ennen 31.10.2013 klo 9.00 Säästöpankit osa suomalaista yhteiskuntaa jo 191 vuotta Suomen vanhin pankkiryhmä. Ensimmäinen Säästöpankki perustettiin
Kuntien valtionosuusuudistus: VATT:n tutkijaryhmän ehdotus
Kuntien valtionosuusuudistus: VATT:n tutkijaryhmän ehdotus Antti Moisio GOVERNMENT INSTITUTE FOR ECONOMIC RESEARCH (VATT) VM:n työryhmä Tausta: valtionosuusuudistus 2010 Esitys uudesta valtionosuusjärjestelmästä
Lisää matalapalkkatyötä
Liite 1 Lisää matalapalkkatyötä Talousneuvosto 27.2.2013 Osmo Soininvaara Juhana Vartiainen Tausta Vlti Valtioneuvoston t kanslian tilaus kirjoittajilta, itt jilt sopimus 22.1.2013, 2013 määräaika 20.2.2013
Uuden kunnan talous. Pentti Meklin. emeritusprofessori Tampereen yliopisto. Pentti Meklin 1
Uuden kunnan talous Pentti Meklin emeritusprofessori Tampereen yliopisto Pentti Meklin 1 I Kunnan talous Soten siirrossa 1.1.2019 II Välivaiheen talous 2019-2023 ja siitä eteenpäin Tulot ja menot Varat
Budjettiriihi ja kunnat -taustatapaaminen 20.8.2014. Verotus. Jukka Hakola veroasiantuntija
Budjettiriihi ja kunnat -taustatapaaminen 20.8.2014 Verotus Jukka Hakola veroasiantuntija Hallitusohjelman tavoitteet kuntien verotuloihin liittyen Hallitusohjelmaan on kirjattu kuntien verotuloihin liittyviksi
Finanssipolitiikkaa harjoitetaan sekä koko maan tasolla että paikallistasolla kunnissa. Mitä perusteita tällaiselle kahden tason politiikalle on?
!" # $ Tehtävä 1 %&'(&)*+,)**, -./&,*0. &1 23435 6/&*.10)1 78&99,,: +800, (&)**,9)1 +8)**, 7;1*)+,)**, (&6,,77. )0; '?@0?(; (, ',)00&(, &1 9&/9.,*0, (, 0&)*,,70, +,0,7,*0, -./&,*0..*0,A
Miten päätöksenteon vaikutusarviointia tulisi kehittää
Miten päätöksenteon vaikutusarviointia tulisi kehittää Suomi 100 köyhyyden kehitys -seminaari. Eduskunta 22.11.2017 Pertti Honkanen, johtava tutkija, Kelan tutkimus Välineitä vaikutusarviointiin Tuloaineistoa
Ylimmät tulo osuudet,tuloerot ja verot. Marja Riihelä (VATT) & Matti Tuomala (TaY) Sosiaalipolitiikan päivät Tampere
Ylimmät tulo osuudet,tuloerot ja verot Marja Riihelä (VATT) & Matti Tuomala (TaY) Sosiaalipolitiikan päivät Tampere 25.10.2018 Taustaa Usein kuultu väite tuloerokeskustelussa tuloerot eivät ole enää kasvaneet
Kuntakohtaiset ennakolliset valtionosuuslaskelmat 2019
Finlands framgång skapas lokalt Kuntakohtaiset ennakolliset valtionosuuslaskelmat 2019 Laskelmapäivitys 14.6.2018 - ensimmäinen laskelma julkaistiin 2.5.2018 Sanna Lehtonen Valtionosuusjärjestelmän kaksiosaisuus
TILASTOKATSAUS 7:2016
Tilastokatsaus 6:2012 TILASTOKATSAUS 7:2016 1 11.4.2016 LAPSETTOMIEN PARIEN TULOT VANTAALLA VUOSINA 2000 2013 Asuntokuntien määrä Vantaalla oli vuoden 2013 lopussa kaikkiaan 95 400 asuntokuntaa, joista
Asumismenot 2013. Tiedotustilaisuus 20.8.2013
Asumismenot 2013 Tiedotustilaisuus 20.8.2013 Esityksen rakenne 1. Kotitalouksien asumismenojen mennyt ja tuleva kehitys 2. Verojen merkitys hoitokuluissa, pois lukien pääomakulut 3. Kotitalouksien tyyppiremontit
Kaupunginjohtajan talousarvioehdotus Jukka Mäkelä #espoobudjetti
Kaupunginjohtajan talousarvioehdotus 2019 Jukka Mäkelä #espoobudjetti Espoo kasvaa kestävästi Espoon kasvu jatkuu, v. 2050 vähintään 400 000 asukasta. Espoo investoi kestävään kasvuun. Kasvavan kaupungin
Työttömyyskatsaus Elokuu Konsernihallinto/Strategia ja kehittäminen/kalervo Blomqvist
Työttömyyskatsaus Elokuu 2018 Konsernihallinto/Strategia ja kehittäminen/kalervo Blomqvist Turun ja Turun seutukunnan työttömyys jatkoi laskuaan elokuussa Työttömyyden nopea laskutrendi jatkui Turussa
Näin sen näen Paikallinen näkökulma mediaan. Kuntakoulutus Helsinki
Näin sen näen Paikallinen näkökulma mediaan Kuntakoulutus 12.9.2012 Helsinki Väestönmuutos 250 x 250 m ruuduittain v. 2000 2009 V. 2000-2009 väestönkasvu hajautui koko seudulle, pääkaupunkiseudun vanhat
Toimintaympäristön muutokset
Merikarvia Siikainen Pomarkku Lavia Pori Ulvila Luvia Nakkila Harjavalta Kokemäki Toimintaympäristön muutokset Porin selvitysalue 23.2.2014 Heikki Miettinen Pohjakartta MML, 2012 Harjavalta Kokemäki Lavia