Tulvariskien alustava arviointi Temmesjoen vesistöalueella
|
|
- Kaija Penttilä
- 7 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Tulvariskien alustava arviointi Temmesjoen vesistöalueella Vesistö: 58 Temmesjoen vesistö Organisaatio: Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Pvm: Dnro: POPELY/1/07.02/2011
2 Sisällysluettelo 1. TAUSTAA VESISTÖN KUVAUS HYDROLOGIA MAANKÄYTTÖ KULTTUURIPERINTÖ JA SUOJELUALUEET TULVASUOJELU JA TULVARISKIEN HALLINTAKEINOT ESIINTYNEET TULVAT JA TULVAVAHINGOT MAHDOLLISET TULEVAISUUDEN TULVAT JA TULVARISKIT PAIKKATIETOAINEISTOJEN KÄYTTÖ TULVARISKIALUEIDEN TUNNISTAMISESSA VAHINGOLLINEN SEURAUS IHMISTEN TERVEYDELLE JA TURVALLISUUDELLE VÄLTTÄMÄTTÖMYYSPALVELUN KESKEYTYMINEN ELINTÄRKEITÄ TOIMINTOJA TURVAAVAN TALOUDELLISEN TOIMINNAN KESKEYTYMINEN VAHINGOLLINEN SEURAUS YMPÄRISTÖLLE VAHINGOLLINEN SEURAUS KULTTUURIPERINNÖLLE TULVARISKIALUEET TIETOLÄHTEET Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 2/14
3 1. Taustaa Laki tulvariskien hallinnasta (620/2010) ja siihen liittyvä asetus (659/2010) tulivat voimaan kesällä Lain tarkoituksena on vähentää tulvariskejä, ehkäistä ja lieventää tulvista aiheutuvia vahingollisia seurauksia sekä edistää varautumista tulviin. Lain tarkoituksena on myös sovittaa yhteen tulvariskien hallinta ja vesistöalueen muu hoito ottaen huomioon vesivarojen kestävän käytön sekä suojelun tarpeet. Vesitaloudellisten keinojen ohella kiinnitetään huomiota erityisesti alueiden käytön suunnitteluun ja rakentamisen ohjaukseen sekä pelastustoimintaan. Tulvariskien hallinnan tavoitteena on vähentää vahingollisia seurauksia ihmisten terveydelle ja turvallisuudelle. Lain ja asetuksen avulla toimeenpannaan Euroopan unionin tulvadirektiivi (Direktiivi tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta, 2007/60/EC). Tulvariskien hallintaan kuuluvat tulvariskien alustava arviointi, mahdollisten merkittävien tulvariskialueiden nimeäminen, tulvavaara- ja tulvariskikarttojen laatiminen sekä toimenpiteiden selvittäminen. Tulvariskien alustavan arvioinnin avulla (määräaika ) etsitään alueet, joilla tulvista voi aiheutua merkittävää vahinkoa. Näille mahdollisille merkittäville tulvariskialueille laaditaan tulvavaara- ja tulvariskikartat (määräaika ) sekä tulvariskien hallintasuunnitelmat (määräaika ). Tulvavaarakartalla esitetään tulvan laajuus ja vesisyvyys karttapohjalla tietyllä todennäköisyydellä. Tulvariskikartalla kuvataan puolestaan tietyn suuruisen tulvan aiheuttamat mahdolliset vahingot, mm. seurauksista kärsivien asukkaiden määrä ja ympäristölle haitalliset kohteet. Tulvariskien hallintasuunnitelmissa esitetään toimenpiteet tulvariskien vähentämiseksi. Vesistötulvien osalta hallintasuunnitelmat laaditaan vesistöalueille, joilla on yksi tai useampi mahdollinen merkittävä tulvariskialue. Tulvariskien alustava arviointi luo tärkeän pohjan tulvariskien hallinnalle. Vesistöalueiden ja merenrannikon tulvariskien alustavasta arvioinnista huolehtii valtion aluehallintoviranomaisena elinkeino-, liikenne-, ja ympäristökeskus (ELY). Kunnat vastaavat hulevesitulvariskien arvioinnista alueellaan. Lain mukaan tulvariskien alustava arviointi tehdään toteutuneista tulvista sekä ilmaston ja vesiolojen kehittymisestä saatavissa olevien tietojen perusteella ottaen huomioon myös ilmaston muuttuminen pitkällä aikavälillä. Arvioinnissa kerätään tiedot toteutuneista ja mahdollisista tulevaisuuden tulvista ja niiden haitallisista vaikutuksista. Laajoja uusia selvityksiä ei tulvariskien alustavan arvioinnin yhteydessä tehdä, vaan se perustuu olemassa olevaan tietoon. Vesistöalueiden tulvariskien alustava arviointi tehdään vesistöalueittain ja meritulvariskien alustava arviointi ELYkeskuksittain. Maa- ja metsätalousministeriö nimeää vesistöalueen ja merenrannikon merkittävät tulvariskialueet elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ehdotuksesta. Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 3/14
4 2. Vesistön kuvaus Temmesjoen vesistöalue kuuluu pienimpiin Perämerelle laskeviin päävesistöalueisiin. Se sijaitsee Oulujoen - Iijoen vesienhoitoalueella Oulujoen ja Siikajoen vesistöalueiden välissä (kuva 2-1). Vesistöalue sijaitsee lähes kokonaan Pohjois-Pohjanmaalla; aivan latvaosat sijaitsevat Kainuussa. Vesistöalue sijaitsee pääosin Limingan ja Tyrnävän kuntien alueella sekä vähäisessä määrin Vaalan, Muhoksen, Siikalatvan ja Siikajoen kuntien alueilla (kuva 2-2). Kuva 2-1. Temmesjoen vesistöalueen sijainti Oulujoen - Iijoen vesienhoitoalueella ( SYKE; hallinnolliset rajat Affecto Finland Oy, Karttakeskus, Lupa L4659) Kuva 2-2. Temmesjoen vesistöalue ja alueen kuntarajat ( SYKE; hallinnolliset rajat Affecto Finland Oy, Karttakeskus, Lupa L4659) Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 4/14
5 Temmesjoen vesistöalue on laajuudeltaan km 2 ja sen järvisyysprosentti on 0,5 (Ekholm 1993). Vesistöalueen pääuoma, Temmesjoki, saa alkunsa Siikalatvalla sijaitsevasta Viirinevasta ja virtaa Tyrnävän ja Limingan kuntien läpi päätyen Liminganlahteen. Temmesjoen kokonaispituus on 73 km ja putouskorkeus on noin 100 m. Temmesjoen ohella vesistöalueella virtaa 3 muuta merkittävää jokea: Tyrnävänjoki, Ängeslevänjoki ja Liminganjoki (taulukko 1). Tyrnävänjoki ja Ängeslevänjoki virtaavat Temmesjoen pohjoispuolella ja laskevat Temmesjokeen Limingassa 4-tien länsipuolella. Liminganjoki jakautuu alaosalla kahteen uomaan: Temmesjokeen laskevaan uomaan ja suoraan Liminganlahteen laskevaan uomaan. Järviä on Temmesjoen vesistöalueella erittäin vähän (taulukko 2) ja ne sijaitsevat sivujokien latvoilla. Neljän suurimman järven yhteispinta-ala on alle 400 ha. Vesistöalueen merkittävimmät taajamat ovat Liminganjoen varrella sijaitseva Liminka ja Tyrnävänjoen varrella sijaitseva Tyrnävä. Limingan lakeus muodostuu pääasiassa Temmesjoen vesistöalueen alaosasta, jossa maatalous on merkittävä elinkeino. Taulukko 1. Temmesjoen vesistön suurimmat joet Pituus Valuma-alueen Putouskorkeus Nimi [km] pinta-ala [km 2 ] [m] Temmesjoki Ängeslevänjoki Tyrnävänjoki Liminganjoki Taulukko 2. Temmesjoen vesistön suurimmat järvet Nimi Pinta-ala [ha] Kunta Suutarinjärvi 171 Liminka Pitkäjärvi 73 Tyrnävä Iso Nuoluanjärvi 83 Liminka Tuulijärvi 63 Vaala, Muhos 2.1. Hydrologia Temmesjoen vesistöalue jakautuu kuuteen km 2 suuruiseen valuma-alueeseen (kuva 2-3), joista kukin jakautuu pienempiin osa-alueisiin (Ekholm 1993). Vesistöalueella on ainoastaan yksi virtaaman ja vedenkorkeuden havaintoasema, joka sijaitsee Tyrnävänjoella ja joka on ollut käytössä vuodesta Yksittäisellä havaintoasemalla on vaikea saada kokonaiskuvaa vesistön hydrologiasta. Vuonna 2000 Tyrnävänjoen havaintoasemalla on mitattu suurimmaksi virtaamaksi 34 m 3 /s, kun keskivirtaama on 2,5 m 3 /s, ja suurimmaksi vedenkorkeudeksi N ,67 m, kun keskivedenkorkeus on N ,36 m. Virtaaman mittaus Temmesjokisuulla on haastavaa, koska meriveden vaikutus ulottuu jopa Ängeslevänjoelle saakka. Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 5/14
6 Kuva 2-3. Temmesjoen vesistöalueen 2. jakovaiheen valuma-alueet ( SYKE) Lakeuden alue on sadannaltaan ja lumisuudeltaan samankaltainen kuin muukin Pohjanmaan rannikkoseutu. Vuosien havaintojen perusteella sadanta on keskimäärin 560 mm vuodessa ja lumen vesiarvo on keväisin keskimäärin 120 mm. Vesistöalueen tulvaherkkyyteen vaikuttavat sadannan ja lumen vesiarvojen lisäksi lämpötilan muuttuminen keväisin ja vesistöalueen ominaisuudet. Vesistöalueen pieni koko lisää valunnan nopeutta, mutta pitkähkön muotoisella alueella vesi kerääntyy hitaammin kuin pyöreähköllä. Temmesjoen vesistöalueella on erittäin pieni virtaamaa tasoittava järvipinta-ala. Järvet ovat lisäksi erittäin pieniä ja sijoittuvat latvoille. Vesistöalue on alavaa ja korkeuserot alueella ovat pienet. Näiden ominaisuuksien vuoksi kevättulvan huippu saavutetaan ja ohitetaan nopeasti. Kuva 2-4. Korkeussuhteet ( SYKE; korkeustieto Maanmittauslaitos lupa nro 7/MML/11) Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 6/14
7 2.2. Maankäyttö Kuten aikaisemmin on mainittu, lakeuden alueella maatalouden merkitys on hyvin suuri. Temmesjoen vesistöalueella maatalous keskittyy Tyrnävän ja Limingan taajamien ympäristöihin, vesistön alaosalle (kuva 2-5). Metsäalueet keskittyvät vesistöalueen keskiosiin ja niiden osuus on kokonaispinta-alasta 60 % (taulukko 3). Latva-alueet ovat taas suovaltaisia. Taulukko 3. Maankäyttö Iijoen vesistöalueella (Corine 2000) Maankäyttöluokka Pinta-ala [ha] % Rakennetut alueet ,6 Maatalousalueet ,8 Metsät sekä avoimet kankaat ja kalliomaat ,0 Kosteikot ja avoimet suot ,0 Vesialueet 650 0,6 Kuva 2-5. Corine-aineiston mukainen maankäyttö ( SYKE; maankäyttö SYKE (osittain Metla, MMM, MML, VRK)) Vesistöalueella asuu noin asukasta, joista puolet Tyrnävän ja Limingan taajamissa. Temmeksen, Tupoksen ja Murron taajamia lukuun ottamatta asutus on hajanaista (kuva 2-6). Tilastokeskuksen vuoteen 2040 saakka ulottuvien arvioiden perusteella Tyrnävän ja Limingan kuntien asukasmäärät ovat kasvamassa voimakkaasti (taulukko 4). Suurin kasvu on tapahtunut taajamaalueilla. Yhdyskuntarakenteen seurantajärjestelmän mukaan Limingassa taajaman asukasmäärän kasvu on ollut vuonna 2007 yli 50 % ja Tyrnävällä lähes 30 % vuoteen 1990 verrattuna (kuva 2-7). Samalla taajamien pinta-ala on myös kasvanut. Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 7/14
8 Kuva 2-6. Vuoden 2009 mukainen yhdyskuntarakenne ( SYKE) Taulukko 4. Tyrnävän ja Limingan kuntien väestön määrä vuonna 2005 ja ennustettu väestön määrä vuonna 2040 (Lähde: Tilastokeskus 2009) Kunta Muutos Liminka ,7 % Tyrnävä ,3 % Yhteensä ,7 % väestön määrä Liminka Tyrnävä Kuva 2-7. Tyrnävän ja Limingan taajamien väestön määrän kehittyminen vuodesta 1990 vuoteen 2007 (Lähde: SYKE ja Tilastokeskus 2008) Tulvariskien hallinnan kannalta kaavoituksen ja muun alueellisen maankäyttösuunnittelun vaikutukset koskevat asutusta, elinkeinoa ja muuta rakennettua ympäristöä, mutta lisäksi ne koskevat luonnonsuojelualueita ja suojeltuja kohteita. Temmesjoen vesistön maankäytön strateginen suunnittelu perustuu Pohjois-Pohjanmaan maankuntakaavaan, jossa lakeuden alue on osoitettu maaseudun kehittämisen kohdealueeksi sekä kaupunki-maaseutu -vuorovaikutusalueeksi. Vesistön alaosa on kulttuuriympäristön tai maiseman vaalimisen kannalta valtakunnallisesti tärkeä alue. Lakeuden alueella tulisi kiinnittää huomiota maatalouden ja muiden maaseutuelinkeinojen toimintaedellytyksiin, luonnon ja ympäristön kestävään käyttöön, maiseman hoitoon ja rakentamistavan ohjaukseen. Matkailun kehittäminen perustuu maankohoamisrannikon luonnon ja kulttuuriympäristöjen erityisiin arvoihin. Temmesjoen yläosassa ei suojelualueita lukuun ottamatta ole kaavamerkintöjä. Strategisen suunnittelun lisäksi maankäyttöä ohjaa yleis- ja asemakaavoitus. Joulukuussa 2010 olivat Oulun seudun yleiskaavan lisäksi voimassa Limingan kirkonkylän, Murron ja Ojakylän sekä Tyrnävän kirkonkylän osayleiskaavat. Lisäksi laaditaan parhaillaan Ala-Temmeksen ja Liminganlahden osayleiskaavat. Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 8/14
9 Kuva 2-8. Maankäytön suunnittelu ja yleiskaavat vesistöalueella ( SYKE) 2.3. Kulttuuriperintö ja suojelualueet Valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristökohteita tai -alueita on vesistöalueella 7 (Museovirasto 2010): - Limingan Ranta - Ala-Temmeksen jokivarsitalot - Honkakosken tila - Limingan kirkko ympäristöineen - Haapasepän tila ja Temmeksen kirkko - Tyrnävän Meijeritie - Ala-Temmeksen jokivarsitalot Vesistöalueella on kokonaan tai osittain neljä Natura aluetta, joista Liminganlahden alue on merkittävä vesienhoidon suunnittelun kannalta (Leikola ym. 2006) Tulvasuojelu ja tulvariskien hallintakeinot Vesistöalueella ei ole tulvasuojelurakenteita, mutta jokisuuta on muokattu voimakkaasti perkaamalla. Temmesjoen alaosalla on pohjapato, jonka tarkoituksena on estää rantasyöpymiä. Ylivirtaamilla pohjapadon vaikutus vedenkorkeuksiin on lähes olematon jo muutaman kilometrin sen yläpuolella, eikä pohjapadosta aiheudu haittaa ranta-alueille, rakennuksille tai kulkuyhteyksille (PSYLV 2000). Ängeslevänjoesta on tehty tulvakanava Kiviojaan, joka laskee Temmesjokeen Tyrnävän joen haaran alapuolella. Liminganjoen pohjapadolla ohjataan vedet osittain Temmesjokeen. Tyrnävänjoen yläosalla on myös joitakin turvetuotantoalueiden vesiensuojelurakenteita, joilla vähennetään kiintoainekuormitusta ja jotka samalla pidättävät vesiä. Liminganjoen valuma-alueelle on laadittu peltoalueiden kosteikkojen yleissuunnitelma (Harjula & Mahosenaho 2008). Lisäksi koko Temmesjoen vesistöalueella tutkitaan mahdollisia vedenpidättämisalueita Waterpraxis-hankkeen (2010) puitteissa. Vuoden 2010 aikana valmistui selvityksiä (Mustamo 2010 ja Lehto 2010), joiden tarkoituksena on lisätä veden pidättymistä Liminganjoen varrella rakentamalla ojakatkoja, pintavalutuskenttiä ja laskeutusaltaita, sekä selvittämällä mahdol- Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 9/14
10 lisuutta Liminkajärven vedenpinnan nostamiseen. Näillä toimilla voidaan samalla pienentää tulvan suuruutta ja sen aiheuttamia vahinkoja Limingan taajamassa. 3. Esiintyneet tulvat ja tulvavahingot Temmesjoen vesistöalueella on ollut useita tulvia, joiden haitalliset vaikutukset ulottuvat jokisuulle. Vahingoista ei ole tehty kuitenkaan selvityksiä. Suurimmat tulvat ovat sattuneet vuosina 1977, 1981, 1983, 1989, 1993 ja lukua edeltävistä tulvista ei ole tietoja. Vuoden 2000 tulvan aikana on kuvattu jokiuomia ja otettu vedenkorkeushavaintoja (kuva 3-1). Laajimmat tulva-alueet vuoden 2000 ilmakuvien perusteella olivat - Temmesjoen alaosalla Liminganjoen ja pohjapadon välisellä alueella, - Rahjo-ojan alaosalla, - Ängeslevänjoen keskiosalla Ängeslevän kylän läheisyydessä sekä - Ängeslevänjoen alaosalla. Ilmakuvien perusteella tulva-alueilla on yksittäisiä rakennuksia ja myös laajoja peltoalueita. Vesistöalueella pelto-ojien ja purojen tulviminen on yleistä, mutta jokiuomissa tulva-alueiden merkitys on selvästi pienempi. Vuoden 2000 tulvan ilmakuvien perusteella vesistöalueella ei ole ollut merkittäviä vahinkoja, tosin kuvausajankohta ei ole suurimman tulvan aikaan. Nykytilanteessa tulvavahingot olisivat verrattavissa vuoden 2000 tulvaan. Asutuksen ja rakentamisen lisääntyminen on voinut lisätä riskejä, vaikka pääasiassa rakentamista on pystytty 2000-luvulla ohjaamaan riittävän korkealle. Kuva 3-1. Suurimmat havaitut tulvavedenkorkeudet vuosina 1981 ja 2000 (N60-korkeusjärjestelmässä) Temmesjoen vesistöalueella ( SYKE, Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus; taustakartta Affecto Finland Oy, Karttakeskus, Lupa L4659) Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 10/14
11 4. Mahdolliset tulevaisuuden tulvat ja tulvariskit Ilmastonmuutoksen on todettu vaikuttavan ilman lämpötilaan, sadantaan, haihduntaan ja sitä kautta hydrologiseen kiertoon. Tutkimuksissa (Veijalainen ym. 2009) on todettu kevättulvien pienenevän Pohjois-Pohjanmaalla lumensadannan ja sitä kautta sulannan vähentymisen vuoksi. Sadannan on kuitenkin arvioitu lisääntyvän, joten virtaamat lisääntyvät muina vuodenaikoina. Suurimmat tulvavirtaamat esiintyvät kuitenkin edelleen keväällä. Tulvariskien kehittyminen riippuu riskikohteiden määrän ja hydrologisten olosuhteiden muutoksesta. Limingan ja Tyrnävän kuntien voimakas kasvu voi aiheuttaa paineita rakentaa tulvavaaraalueille, mikä on kuitenkin estettävissä hyvällä maankäytön suunnittelulla. Liminganlahden rantaalueet ovat kuitenkin maankäytön suunnittelun kannalta haastavia alueita tasaisuutensa vuoksi. Hydrologiset muutokset ovat riippuvaisia ilmastonmuutoksen aiheuttamista vaikutuksista, mutta myös maankäytöstä. Liminganjoen varrella toteutettavat kosteikkoratkaisut, kuivattujen järvien vesittäminen sekä tulvauomien rakentaminen osaltaan vähentävät tulvien huippuja ja riskejä. Pitkällä aikavälillä maankohoaminen lisää korkeuseroja ja helpottaa siten rakentamista alueella. Mahdollisten tulevaisuuden tulvien tarkastelussa on keskitytty Temmesjoen vesistöalueen alaosan jokiuomiin, koska merkittävimmät riskikohteet ovat tällä alueella Paikkatietoaineistojen käyttö tulvariskialueiden tunnistamisessa Tulvariskien arvioimiseksi on laadittu Temmesjoen alaosalle karkea malli, jossa maaston korkeuden kuvaamiseen on käytetty Maanmittauslaitoksen uusinta korkeusmallia (KM2). Temmesjoen vesistöalueella suurten tulvavirtaamien tai vedenkorkeuksien arvioiminen on haastavaa, koska vesistöalueella on vain yksittäisiä ja vajavaisia havaintojaksoja. Tästä syystä on arvioitu karkeasti tulvavedenkorkeudet siten, että alivedenkorkeuteen 1 on lisätty 2 metriä. Näiden vedenkorkeuksien avulla on sitten laadittu kartta tulva-alueen laajuudesta (kuva 4-1). Ongelmana tässä tarkastelussa on, että tulvavedenkorkeus voi vaihdella uoman muodosta ja joen koskisuudesta riippuen. Lisäksi jokiuomista voi tietyllä vedenkorkeudella osa vedestä virrata toiseen uomaan, mikä hankaloittaa arviointia. Jatkossa käytetään termiä "karkean tason tulva-alue" tällä menetelmällä arvioidusta tulvaalueesta. Karkean tason tulva-alueen peittävyyden avulla on arvioitu mahdolliset merkittävät tulvariskialueet, joita tulisi tarkastella tarkemmin eli joille tulisi laatia tulvavaara- ja tulvariskikarttoja. Arvioinnissa hyödynnetään ympäristöhallinnon ohjetta "Tulvariskien kartoittaminen" (Alho ym. 2008). Tulvan arviointi perustuu kappaleessa 4.1 selostettuun menetelmään. Tarkkoja yhtenäisiä tietoja olemassa olevista riskikohteista ei ole valtakunnallisesti, vaan kappaleissa on turvauduttu rakennusja huoneistorekisteriin tai muihin rekisteritietoihin sekä kartta-aineistoihin, jolloin tiedot ovat osittain puutteelliset. Näissä tarkasteluissa ei ole arvioitu yksittäisten kohteiden tarkempaa tulvahaavoittuvuutta, vaan arviossa on käytetty vain kohteen sijaintia ja sen sijoittumista laskennalliselle tulva-alueelle. Tietoja tulisi tarkistaa tulvariskikartoituksen yhteydessä, jotta kohteiden tulvasuojelua ja pelastusreittejä voidaan suunnitella. 1 jokiuoman alivedenkorkeuden arvo on saatu maastomallista Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 11/14
12 Kuva 4-1. Karkean tason tulva-alue sekä mallinnusalueen rajaus ( SYKE, Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus; taustakartta Affecto Finland Oy, Karttakeskus, Lupa L4659) 4.2. Vahingollinen seuraus ihmisten terveydelle ja turvallisuudelle Vesistöalueen asutuskeskittymät ovat Limingan, Tyrnävän, Tupoksen ja Murron taajamissa. Karkean tason tulva-alueella on rakennus- ja huoneistorekisterin (2009) mukaan joitakin kymmeniä rakennuksia, joista parikymmentä käytetään vakituiseen asumiseen. Merkittävimmät alueet ovat Limingassa. Uhattuna voi olla lisäksi Limingan koulutuskeskus, jossa on ympärivuorokautista asutusta. Koulutuskeskus sijaitsee tosin Ruotsinojan varrella, joka uomana on melko pieni ja jossa vedenkorkeudet eivät ehkä nousisi niin paljon kuin mallinnuksessa on oletettu. Muita vaikeasti evakuoitavia kohteita ei tulva-alueella ole Välttämättömyyspalvelun keskeytyminen Yhteiskunnan kannalta tärkeät toiminnot käsittävät koko infrastruktuurin ja sen ylläpitoa, joihin kuuluvat mm. vesihuolto, kaukolämmön tai sähkön tuotanto ja jakelu, tietoliikenneyhteydet sekä tie- ja muu liikenneinfrastruktuuri. Tässä yhteydessä tarkastellaan myös palo- ja pelastustoimen rakennukset sekä väestönsuojat. Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 12/14
13 Karkean tason tulva-alueella ei ole uhkia välttämättömyyspalvelun toiminnoille. Pääsääntöisesti tulva ei uhkaa tiestöä, mutta jotkin sivutiet voivat kastua Elintärkeitä toimintoja turvaavan taloudellisen toiminnan keskeytyminen Karkean tason tulva-alueella ei ole sellaista omaisuutta tai elinkeinotoimintaa, jonka toimivuus tulisi varmistaa kaikissa olosuhteissa Vahingollinen seuraus ympäristölle Karkean tason tulva-alueella ei ole valvonta- ja kuormitusjärjestelmän perusteella yhtään IPPClaitosta tai pienempää ympäristölupaa vaativaa kohdetta, eikä näistä siten ole uhkaa ympäristölle Vahingollinen seuraus kulttuuriperinnölle Valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristökohteista tulisi tarkastella tarkemmin "Ala-Temmeksen jokivarsitaloja" ja "Limingan rantaa", joissa molemmissa on historiallista rakennuskantaa. Yksittäisistä kohteista tulva voi uhata Aappolan museoaluetta Limingassa. 5. Tulvariskialueet Temmesjoen vesistöalueella ei ole esiintynyt tulvia, joista olisi aiheutunut tulvariskien hallinnasta annetun lain (620/2010) 8 :n 1 momentissa tarkoitettuja yleiseltä kannalta katsoen vahingollisia seurauksia. Vesistöalueella ei ole myöskään arvioitu esiintyvän tulevaisuuden tulvia (luku 4), joista aiheutuisi edellä tarkoitettuja vahingollisia seurauksia. Edellä mainitun perusteella Temmesjoen vesistöalueella ei katsota olevan mahdollista merkittävää tulvariskiä. Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 13/14
14 6. Tietolähteet Alho P., Sane M., Huokuna M., Käyhkö J., Lotsari E. ja Lehtiö L Tulvariskien kartoittaminen. Suomen ympäristökeskus, Ympäristöhallinnon ohjeita 2/ s. Ekholm M Suomen vesistöalueet. Vesi- ja ympäristöhallitus. 166s. Harjula H. ja Mahosenaho T Liminganjoen ja -järven kunnostushanke. Limingan maatalousalueiden monivaikutteisten kosteikkojen yleissuunnitelma. Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskus. Julkaisematon raprotti Lehto J Liminganjärven kunnostussuunnitelma. Oulun seudun ammattikorkeakoulu. Opinnäytetyö. Leikola N., Kokko A., From S., Niininen I. & Hokka V. Natura alueiden valinta vesienhoidon järjestämisen Suojelualueiden rekisteriin. Suomen ympäristökeskus/luontoyksikkö. Raportti Museovirasto Kulttuuriympäristön tietojärjestelmä. Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt. Mustamo P Liminganjoen valuma-alueen kunnostustoimenpiteiden vaikutus Limiganjärven vedenpinnankorkeuteen sekä Liminganjoen virtaamiin ja vedenlaatuun. Oulun yliopisto, Prosessija ympäristötekniikan osasto, Vesi- ja ympäristötekniikan laboratorio. Diplomityö. 113s. Mustonen S. (toim.) Sovellettu hydrologia. Vesisyhdistys ry. Helsinki. 503s. Veijalainen N. ja Vehviläinen B Ilmastonmuutos ja patoturvallisuus vaikutus mitoitustulviin. Suomen ympäristökeskus, Suomen ympäristö 21/2008, luonnonvarat, 123 s. Veijalainen N., Jakkila J., Vehviläinen B., Marttunen M., Nurmi T., Parjanne A., Aaltonen J., Dubrovin T., Suomalainen M WaterAdapt: Suomen vesivarat ja ilmastonmuutos vaikutukset ja muutoksiin sopeutuminen. Väliraportti Julkaisematon väliraportti PSYLV Pohjapadon rakentaminen Temmesjokeen, Liminka. Pohjois-Suomen ympäristölupaviraston päätös nro 55/00/ Waterpraxis Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 14/14
LAN TULVIIN JA SIIKAJOEN BIFURKAATIO MUSTAJOEN KAUTTA TEMMESJOKEEN
Vastaanottaja Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus Asiakirjatyyppi Alustava selvitys Päivämäärä 10.10.2014 Viite 1510007427 RUUKINKOSKEN POHJAPADON VAIKUTUS MANKI- LAN TULVIIN JA SIIKAJOEN BIFURKAATIO MUSTAJOEN
Tulvariskien alustava arviointi Kuivajoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Kuivajoen vesistöalueella Vesistö: 63 Kuivajoen vesistöalue Organisaatio: Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Pvm: 31.3.2011 Dnro: POPELY/1/07.02/2011
Tulvariskien alustava arviointi Kiteenjoen- Tohmajoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Kiteenjoen- Tohmajoen vesistöalueella 2011 Pohjois-Karjalan ELY-keskus Sisällysluettelo 1. TAUSTAA... 3 2. VESISTÖN KUVAUS... 4 2.1. HYDROLOGIA... 6 2.2. MAANKÄYTTÖ... 9
EHDOTUS POHJOIS-POHJANMAAN MERKITTÄVIKSI TULVARISKIALUEIKSI
EHDOTUS POHJOIS-POHJANMAAN MERKITTÄVIKSI TULVARISKIALUEIKSI Korteoja ylävirtaan keväällä 2000, Suomen Ilmakuva Oy POHJOIS-POHJANMAAN ELINKEINO-, LIIKENNE- JA YMPÄRISTÖKESKUS 2011 2/5 Tausta (ELY-keskus)
Tulvariskien alustava arviointi Munsalanjoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Munsalanjoen vesistöalueella Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 30.3.2011 Käännös Sisällys 1 Taustaa... 2 2 Vesistön kuvaus... 3 2.1 Yleistä... 3
Tulvariskien alustava arviointi Pohjois-Pohjanmaan rannikon pienillä valuma-alueilla
Tulvariskien alustava arviointi Pohjois-Pohjanmaan rannikon pienillä valuma-alueilla Vesistöt: 55 Liminkaojan vesistöalue, 56 Piehinginjoen vesistöalue ja 62 Olhavanjoen vesistöalue sekä Pohjois-Pohjanmaan
EHDOTUS LAPIN MERKITTÄVIKSI TULVARISKIALUEIKSI
Ehdotus Lapin merkittäviksi tulvariskialueiksi LAPELY/29/07.02/2011 Lappi 07.10.2011 EHDOTUS LAPIN MERKITTÄVIKSI TULVARISKIALUEIKSI Tausta (Lapin ELY-keskus) on arvioinut vesistöjen ja merenpinnan noususta
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Juankosken kaupungissa
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Juankosken kaupungissa Aihe: Hulevesitulvariskien alustava arviointi Alue: Juankosken kaupunki Tekijä(t): Ari Räsänen, Tiia Pelkonen Pvm: 14.10.2011 Tunnus ja diaarinumero:
Tulvariskien alustava arviointi Iijoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Iijoen vesistöalueella Vesistö: 61 Iijoen vesistöalue Organisaatio: Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Pvm: 31.3.2011 Dnro: POPELY/1/07.02/2011
Kiimingin yksityiskohtaiset tulvavaarakartat
Tulvavaarakartan laatiminen Dnro: POPELY/1/07.02/2011 Kiimingin yksityiskohtaiset tulvavaarakartat Diar Isid Pohjois-pohjanmaan ELY-keskus Raportti 9.3.2012 POHJOIS-POHJANMAAN ELINKEINO-, LIIKENNE- JA
Merkittävät tulvariskialueet
Ehdotus Kaakkois-Suomen merkittäviksi tulvariskialueiksi Kaakkois-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) on arvioinut vesistöjen ja merenpinnan noususta aiheutuvat tulvariskit Kaakkois-Suomen
Tulvariskien alustava arviointi Koutajoen ja Vienan Kemin latvavesistöalueilla
Tulvariskien alustava arviointi Koutajoen ja Vienan Kemin latvavesistöalueilla Vesistöt: 73 Koutajoen latvavesistö ja 74 Vienan Kemin latvavesistö Organisaatio: Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne-
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Utajärven kunnassa
LIITE 1/22.3.2012. Hulevesitulvariskien alustava arviointi Utajärven kunnassa Aihe: Hulevesitulvariskien alustava arviointi Alue: Utajärven kunta Tekijä: Jouni Jurva Pvm: 20.01.2012 Tunnus ja diaarinumero:
Pudasjärven yksityiskohtaiset tulvavaarakartat
Tulvavaarakartan laatiminen Dnro: POPELY/1/07.02/2011 Pudasjärven yksityiskohtaiset tulvavaarakartat Diar Isid Pohjois-pohjanmaan ELY-keskus Raportti 27.2.2012 POHJOIS-POHJANMAAN ELINKEINO-, LIIKENNE-
Tulvariskien hallinta ympäristöhallinnon ohjeet ja aineistot
Tulvariskien hallinta ympäristöhallinnon ohjeet ja aineistot Vantaan III tulvaseminaari 16.04.2013 Mikko Huokuna, SYKE 2 Mikko Sane, SYKE 9.12.2013 Tulvariskien hallintaa ohjaava lainsäädäntö Tulvariskien
HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVA ARVIOINTI IKAALISTEN KAUPUNKI
HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVA ARVIOINTI IKAALISTEN KAUPUNKI 16.11.2011 Sisältö 1 TAUSTA... 2 2 HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVAN ARVIOINNIN PERUSTEET... 2 3 HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVAN ARVIOINNIN TOTEUTUS...
Mistä tulvariskien hallinnan suunnittelussa on kysymys?
Mistä tulvariskien hallinnan suunnittelussa on kysymys? Keskustelutilaisuus Kemijoen vesistöalueen tulvariskien hallinnan suunnittelusta Rovaniemi 31.1.2013 Kai Kaatra, MMM 2000-luvun tulvat Meriveden
TEKNINEN KESKUS NOKIAN KAUPUNKI HULEVESITULVIEN ALUSTAVA ARVIOINTI
NOKIAN KAUPUNKI HULEVESITULVIEN ALUSTAVA ARVIOINTI 1 Aihe: Alue: Tekijä(t): Pvm: 17.11.2011 Tunnus ja diaarinumero: KAN 1253/2010 Hulevesitulvariskien alustava arviointi Nokian kaupunki suunnitteluinsinööri
Maa- ja metsätalousministeriön avaus. Kai Kaatra, MMM Hulevesitulvariskien hallinnan suunnittelu
Maa- ja metsätalousministeriön avaus Kai Kaatra, MMM Hulevesitulvariskien hallinnan suunnittelu 29.3.2011 1 Ilmaston muutokseen varautuminen: säädöshankkeita Patoturvallisuuslainsäädännön uudistus (2009)
Hulevesitulvariskien alustava arviointi
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Antti Parjanne Suomen ympäristökeskus SYKE Vesistö- ja meritulvariskien alustava arviointi 6.10.2017 Porin kaupunki Hulevesitulvariskien arvioita 1. kierrokselta
Tulvariskien alustava arviointi Pöntiönjoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Pöntiönjoen vesistöalueella Vesistö: 52 Pöntiönjoen vesistö Organisaatio(t): Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus Pvm: 31.3.2011 Dnro: POPELY/1/07.02/2011 Sisällysluettelo 1. TAUSTAA...
EHDOTUS VARSINAIS-SUOMEN JA SATAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI
11.10.2011 Varsinais-Suomi EHDOTUS VARSINAIS-SUOMEN JA SATAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI Tausta Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) on arvioinut vesistöjen ja merenpinnan
Tulvalain toimeenpano Lapissa ja Tulvariskien alustava arviointi Tornionjoen-Muonionjoen vesistöalueella
Tulvalain toimeenpano Lapissa ja Tulvariskien alustava arviointi Tornionjoen-Muonionjoen vesistöalueella Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Vesivara ja ympäristöpalvelut ryhmän esimies Timo
Tulvariskien hallintaa Satakunnassa oikuttelevassa ilmastossa
Tulvariskien hallintaa Satakunnassa oikuttelevassa ilmastossa Olli-Matti Verta 9.2.2013 11.2.2013 1 Satakunnan tulvariskialueet MMM nimennyt 22.12.2011 Perustuu tulvariskien alustavaan arviointiin (laki
VAASAN KAUPUNKI, Hulevesitulvariskien arviointi, 2 kierros,
VAASAN KAUPUNKI, Hulevesitulvariskien arviointi, 2 kierros, 1.11.2018 Yhteistyötahot Vaasan kaupungin hulevesiriskejä koskeva arviointi- ja selvitystyö on tehty yhteistoiminnassa seuraavien toimijoiden
Kemijoen tulvariskien hallintasuunnitelmaehdotus vuosille 2016-2021
Kemijoen tulvariskien hallintasuunnitelmaehdotus vuosille 2016-2021 Neuvottelu paliskuntien kanssa 4.8.2015 Esityksen sisältö Tulvariskien hallinnan suunnittelun aikataulu Kemijoen tulvaryhmä Tulvakarttapalvelu
Katsaus hulevesitulvariskin alustavaan arviointiin
Hulevesifoorumi 15.4.2010 Kuntatalo Katsaus hulevesitulvariskin alustavaan arviointiin Mikko Huokuna, SYKE Direktiivi tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta Tavoitteena on vähentää tulvista ihmisten
Raportti tulvariskien alustavasta arvioinnista. Vaalimaanjoen vesistöalue
Raportti tulvariskien alustavasta arvioinnista Vaalimaanjoen vesistöalue Kaakkois-Suomen ELY-keskus 25.3.2011 SISÄLLYSLUETTELO 1 TAUSTAA... 3 2 VESISTÖN KUVAUS... 3 2.1 Hydrologia... 3 2.2 Maankäyttö...
Tulvariskien hallinnan suunnittelu
Tulvariskien hallinnan suunnittelu Kemijoen tulvariskien hallinnan monitavoitearvioinnin sidosryhmätyöpaja Rovaniemi 3.12.2013 & Kemijärvi 4.12.2013 Lapin ELY-keskus/Ympäristö ja luonnonvarat/ Vesivarayksikkö
Tulvadirektiivin toimeenpanon ja vesienhoidon yhteensovittaminen
Tulvadirektiivin toimeenpanon ja vesienhoidon yhteensovittaminen 1 Lainsäädäntö Tulvadirektiivi (2007/60/EY) Laki tulvariskien hallinnasta (620/2010) Valtioneuvoston asetus tulvariskien hallinnasta (659/2010)
Ehdotus Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan merkittäviksi tulvariskialueiksi
Dnro EPOELY/59/07.02/2011 Ehdotus Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan merkittäviksi tulvariskialueiksi Valtatie 8, Vöyri (Unto Tapio, 2004). Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
Hulevesitulvariskien alustava arviointi ja merkittävien tulvariskialueiden nimeäminen
Hulevesitulvariskien alustava arviointi ja merkittävien tulvariskialueiden nimeäminen Mikko Huokuna, Suomen ympäristökeskus, Hulevesitulvariskien hallinnan suunnittelu, 29.3.2011 Yleistä tulvariskien alustavasta
Tulviin varautuminen
Tulviin varautuminen Ilmastonmuutos ja paikalliset ratkaisut -seminaari 11.10.2012 Mikko Huokuna, SYKE Ilmastonmuutoksen vaikutukset vesistötulviin Kevättulvat pienenevät ja aikaistuvat Poikkeuksen muodostaa
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Joensuun kaupungissa
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Joensuun kaupungissa Hulevesitulvariskien alustava arviointi Joensuun kaupungissa Aihe: Hulevesitulvariskien alustava arviointi Alue: Joensuun kaupunki Tekijä: Kaupungininsinööri
Tulvariskien alustava arviointi Jänisjoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Jänisjoen vesistöalueella 2011 Pohjois-Karjalan ELY-keskus Sisällysluettelo 1. TAUSTAA... 3 2. VESISTÖN KUVAUS... 4 2.1. Hydrologia... 6 2.2. Maankäyttö... 9 2.3. Kulttuuriperintö
Merkittävän tulvariskin arviointi ja kriteerit
Merkittävän tulvariskin arviointi ja kriteerit vesistö- ja meritulvat Mikko Sane Suomen ympäristökeskus SYKE Vesistö- ja meritulvariskien alustava arviointi 5.10.2017 Miten merkittävä tulvariski arvioidaan
Mitä tavoitteita tulvariskien hallinnalle pitäisi asettaa?
Mitä tavoitteita tulvariskien hallinnalle pitäisi asettaa? Keskustelutilaisuus Kemijoen vesistöalueen tulvariskien hallinnan suunnittelusta 31.1.2013, Rovaniemi 4.2.2013 Tulvadirektiivi (2007/60/EY) 4
FCG Finnish Consulting Group Oy
FCG Finnish Consulting Group Oy Rovaniemen kaupunki SINETÄN OIKEUSVAIKUTTEINEN OSAYLEISKAAVA Hulevesien hallintaa sekä tulvariskialueita koskeva selvitys 150-P14649 30.11.2011 FCG Finnish Consulting Group
Tulvariskien alustava arviointi Kaakamojoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Kaakamojoen vesistöalueella Sisältö 1 Taustaa... 3 2 Vesistön kuvaus... 4 2.1 Hydrologia... 5 2.2 Asutus ja maankäyttö... 7 2.3 Kaavoitus... 8 2.4 Suojelualueet ja kulttuuriperintökohteet...
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Iisalmen kaupungin alueella
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Iisalmen kaupungin alueella Aihe: Hulevesitulvariskien alustava arviointi Alue: Iisalmi Tekijä: suunnittelupäällikkö Jyrki Könttä Pvm: 4.10.2011 Tunnus ja diaarinumero:
Suositukset kunnille merkittävien hulevesitulvariskialueiden nimeämiseksi
KUNTALIITON MUISTIO 18.4.2011 Suositukset kunnille merkittävien hulevesitulvariskialueiden nimeämiseksi 1 Yleistä Laissa (620/2010) ja asetuksessa (659/2010) tulvariskien hallinnasta on säädetty tulvariskien
Meri- ja jokitulvat Helsingin seudulla, miten niistä selviydytään?
Meri- ja jokitulvat Helsingin seudulla, miten niistä selviydytään? Helsingin seudun ilmastoseminaari 2013, yksikön päällikkö Kari Rantakokko Uudenmaan ELY-keskus Vantaanjoen virtaamien muutokset ilmastonmuutoksen
EHDOTUS POHJOIS-KARJALAN MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI
Ehdotus POKELY/197/2018 3.4.2018 EHDOTUS POHJOIS-KARJALAN MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI Tausta Maa- ja metsätalousministeriö on 20.12.2011 Pohjois-Karjalan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY-keskus)
Tiivistelmä Turun, Raision, Naantalin ja Rauman rannikkoalueen tulvariskien hallintasuunnitelmaehdotuksesta
Näkymiä lokakuu 204 varsinais-suomen ely-keskus Tiivistelmä Turun, Raision, Naantalin ja Rauman rannikkoalueen tulvariskien hallintasuunnitelmaehdotuksesta Kuva: Minna Uusiniitty-Kivimäki Johdanto Turku,
HAAPAJÄRVEN KAUPUNKI
HAAPAJÄRVEN KAUPUNKI KAAVOITUSKATSAUS 2011 Kunnan tulee vähintään kerran vuodessa laatia katsaus kunnassa ja maakunnan liitossa vireillä olevista ja lähiaikoina vireille tulevista kaava-asioista, jotka
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Lappeenrannan kaupungissa, 2.kierros
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Lappeenrannan kaupungissa, 2.kierros Aihe: Hulevesitulvariskien alustava arviointi 2.kierros Alue: Lappeenrannan kaupunki Tekijä(t): Elinvoima ja kaupunkikehitys
Tulvariskien hahmottaminen
Tulvariskien hahmottaminen VHVSY:n ja Vantaan kaupungin hulevesiseminaari 25.11.2014 Ulla-Maija Rimpiläinen Mitä tarkoittaa? Todennäköisyys on 22% sille, että seuraavan 50 vuoden aikana sattuu ainakin
EHDOTUS PÄIJÄT-HÄMEEN MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI
Häme 9.4.2018 HAMELY/1444/2017 Liitteet 3 EHDOTUS PÄIJÄT-HÄMEEN MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI Tausta Maa- ja metsätalousministeriö on 20.12.2011 Hämeen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY-keskus)
HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVA ARVIOINTI HELSINGIN KAUPUNGISSA. Selostus arviointiaineiston nähtävillä oloa varten
FCG Finnish Consulting Group Oy HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVA ARVIOINTI HELSINGIN KAUPUNGISSA Selostus arviointiaineiston nähtävillä oloa varten FCG Finnish Consulting Group Oy Hulevesitulvariskien alustava
Hulevesitulvariskien alustava arviointi 2018 Siikaisten kunnassa
Hulevesitulvariskien alustava arviointi 2018 Siikaisten kunnassa Aihe: Hulevesitulvariskien alustava arviointi Alue: Siikaisten kunta Tekijä(t): Anne Järvenranta Pvm: 14.11.2018 Tunnus ja diaarinumero:
ASEMAKAAVOJEN ULKOPUOLISEN RAKENTAMISEN SEUDULLISET PERIAATTEET
ASEMAKAAVOJEN ULKOPUOLISEN RAKENTAMISEN SEUDULLISET PERIAATTEET Seutuhallitus 30.1.2013 Kuntajohtajakokous 14.12.2012 Maankäyttö- ja rakennetyöryhmä 5.12.2012 1. PERIAATTEIDEN LÄHTÖKOHDAT 1.1 Yhdyskuntarakenteen
53 Kalajoen vesistöalue
Oy Vesirakentaja Voimaa vedestä 2007 125(196) 53 Kalajoen vesistöalue Vesistöalueen pinta-ala 4 247 km 2 Järvisyys 1,8 % Suojelu (koskiensuojelulaki 35/1987) nro 34, Siiponjoki nro 35, Hamari jokisuu Vesistönro
Tulvariskien alustava arviointi Paatsjoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Paatsjoen vesistöalueella Sisällysluettelo 1 Taustaa...3 2 Vesistön kuvaus...4 2.1 Hydrologia...5 2.2 Asutus ja maankäyttö...9 2.3 Kaavoitus... 11 2.4 Suojelualueet ja kulttuuriperintö...
Tulvariskien alustava arviointi Härkmerenjoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Härkmerenjoen vesistöalueella Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 30.3.2011 Käännös Sisällys 1 Taustaa... 2 2 Vesistön kuvaus... 3 2.1 Yleistä... 3
Paikkatietopalveluita hyvällä Sykkeellä!
Paikkatietopalveluita hyvällä Sykkeellä! Poimintoja SYKEn paikkatieto- ja kaukokartoituspalveluista Kaisu Harju, Suomen ympäristökeskus SYKE SYKEn geoinformatiikkapäivät 3.12.2013 Sisältö Mitä tietoja
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Lounais-Suomen vesihuoltopäivä DI Jannina Gustafsson
Hulevesitulvariskien alustava arviointi 15.11.2018 Lounais-Suomen vesihuoltopäivä DI Jannina Gustafsson Hulevesitulvariskien hallinnan suunnittelu Laki (620/2010) ja asetus (659/2010) tulvariskien hallinnasta
Raportti tulvariskien alustavasta arvioinnista. Hiitolanjoen vesistöalue
Raportti tulvariskien alustavasta arvioinnista Hiitolanjoen vesistöalue Kaakkois-Suomen ELY-keskus 25.3.2011 SISÄLLYSLUETTELO 1 TAUSTAA...3 2 VESISTÖN KUVAUS...3 2.1 Hydrologia... 3 2.2 Maankäyttö...
HULEVESITULVIEN ALUSTAVA ARVIOINTI ORIVEDEN KAUPUNGIN ALUEELLA, 2. KIERROS
ORIVEDEN KAUPUNKI TEKLA 18.4.2012 49/2012 29.3.2012 TEKLA 20.6.2012 Tekniikka- ja ympäristöpalvelut 66/12 TEKLA 1.11.2018 25.10.2018 79/2018 HULEVESITULVIEN ALUSTAVA ARVIOINTI ORIVEDEN KAUPUNGIN ALUEELLA,
Raportti tulvariskien alustavasta arvioinnista. Kaakkois-Suomen rannikon mereen laskevat sekä raja-alueen pienet valuma-alueet
Raportti tulvariskien alustavasta arvioinnista Kaakkois-Suomen rannikon mereen laskevat sekä raja-alueen pienet valuma-alueet Kaakkois-Suomen ELY-keskus 25.3.2011 SISÄLLYSLUETTELO 1 TAUSTAA... 3 2 VESISTÖJEN
EHDOTUS KESKI-SUOMEN MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI
9.4.2018 KESELY/1742/2017 EHDOTUS KESKI-SUOMEN MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI Tausta Maa- ja metsätalousministeriö nimesi 20.12.2011 Keski-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY-keskus)
Tiivistelmä Kokemäenjoen vesistöalueen tulvariskien hallintasuunnitelmasta
NÄKYMIÄ JOULUKUU 2015 VARSINAIS-SUOMEN ELY-KESKUS Tiivistelmä Kokemäenjoen vesistöalueen tulvariskien hallintasuunnitelmasta Johdanto Pori ja Huittinen ovat maa- ja metsätalousministeriön päätöksellä (20.12.2011)
Ivalojoen vesistöalueen tulvariskien hallintasuunnitelman ja ympäristöselostuksen
IVALOJOEN TULVARYHMÄ Ivalojoen vesistöalueen tulvariskien hallintasuunnitelman ja ympäristöselostuksen lähtökohdat, tavoitteet ja valmistelu Tausta Tulvariskien hallinnalla tarkoitetaan sellaisia toimenpiteitä,
JÄNI- JA HEINIJÄRVEN VEDENKORKEUDEN NOSTO
FCG Finnish Consulting Group Oy Tammelan kunta JÄNI- JA HEINIJÄRVEN VEDENKORKEUDEN NOSTO Esiselvitys 30309-P11912 16.9.2010 FCG Finnish Consulting Group Oy Esiselvitys 1 ( 12 ) SISÄLLYSLUETTELO 1 Johdanto...
Uusi opas alimpien suositeltavien rakentamiskorkeuksien määrittämiseksi
Uusi opas alimpien suositeltavien rakentamiskorkeuksien määrittämiseksi Rakentamisen ohjauksen seminaari 13.11.2013 22.11.2013 1 Ympäristöopas 52 - Suositus alimmista rakentamiskorkeuksista (1999) Ympäristöhallinnossa
Tulvariskien alustava arviointi Harrströminjoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Harrströminjoen vesistöalueella Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 30.3.2011 Käännös Sisällys 1 Taustaa... 2 2 Vesistön kuvaus... 3 2.1 Yleistä...
EHDOTUS LAPIN MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI. Tausta
LAPELY/1218/2018 9.4.2018 LAPPI EHDOTUS LAPIN MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI Tausta Maa- ja metsätalousministeriö nimesi 20.12.2011 Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY-keskus) ehdotuksesta
Liite 2: Terminologia
Liite 2: Terminologia Alin rakentamiskorkeus Alin rakentamiskorkeus tarkoittaa korkeustasoa, jonka alapuolelle ei tule sijoittaa kastuessaan vaurioituvia rakenteita, kuten rakennuksen alapohjaa. Tulvakorkeuden
Virtaus pohja- ja pintaveden välillä. määritysmenetelmiä ja vaikutuksia harjualueiden vesistöihin
Virtaus pohja- ja pintaveden välillä määritysmenetelmiä ja vaikutuksia harjualueiden vesistöihin Hydrologian iltapäivä 5.11.2014, SYKE Suomen Hydrologinen yhdistys Pertti Ala-aho, Pekka Rossi, Elina Isokangas
Ajankohtaista tulvariskien hallinnassa
Ajankohtaista tulvariskien hallinnassa Kyrönjoen neuvottelukunnan työryhmä 14.1.2019 14.1.2019 Tulvariskien hallinnan suunnittelu 1 Maa- ja metsätalousministeriö nimesi 20.12.2018 merkittävät tulvariskialueet
Pudasjärven tulvakartta
TULVAKARTOITUKSEN METATIETOLOMAKE tulvapaikan nimi: sijainti Pudasjärven tulvakartta 12.04.2013 ID: 61 ELY-keskus: Pohjois- Pohjanmaan ELY vesienhoitoalue: Oulujoen- Iijoen vesienhoitoalue (VHA4) kunta:
Läntinen palvelualue SUUNNITELMA VÄHÄ LEPPIJÄRVEN VESIENSUOJELU. 1. Hankkeen tausta ja perustelut
Suomen metsäkeskus Läntinen palvelualue Suunnitelma SUUNNITELMA VÄHÄ LEPPIJÄRVEN VESIENSUOJELU 1. Hankkeen tausta ja perustelut Vähä Leppijärvi on pienehkö, reilun kymmenen hehtaarin kokoinen järvi Siikaisten
Ehdotus merkittäviksi tulvariskialueiksi Kaakkois-Suomen alueella yhteenveto annetuista lausunnoista
Ehdotus merkittäviksi tulvariskialueiksi Kaakkois-Suomen alueella yhteenveto annetuista lausunnoista Kaakkois-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus teki ehdotuksen merkittäviksi tulvariskialueiksi
Tulvariskien hallintasuunnitelmat. Vesien- ja merenhoidon sekä tulvariskien hallinnan kuulemistilaisuus Lohja
Tulvariskien hallintasuunnitelmat 25.2.2015 Tulvariskien hallinnan suunnittelu - taustaa Tulvadirektiivi (2007/60/EY) astui voimaan 6.11.2007 tarkoituksena on vähentää ja hallita tulvista ihmisen terveydelle,
Tulvariskien alustava arviointi Perämeren pohjoisella rannikkoalueella
Tulvariskien alustava arviointi Perämeren pohjoisella rannikkoalueella Sisällysluettelo 1 Taustaa... 3 2 Vesistön kuvaus... 4 2.1 Hydrologia... 5 2.2 Asutus ja maankäyttö... 7 2.3 Kaavoitus... 7 2.4 Suojelualueet
Tulvariskien alustava arviointi Tenojoen vesistöalueella. Yhteistyössä:
Tulvariskien alustava arviointi Tenojoen vesistöalueella Yhteistyössä: Sisällysluettelo 1 Taustaa...3 2 Vesistön kuvaus...5 2.1 Hydrologia...6 2.2 Asutus ja maankäyttö... 11 2.3 Kaavoitus... 13 2.4 Suojelualueet
Yksityiskohtainen tulvakartoitus Tornionjoen alaosalla
Yksityiskohtainen tulvakartoitus Tornionjoen alaosalla Lapin Ely-keskus, Marko Kangas ympäristöhoidon vastuualue 1.7.2010 1 Taustaa Tulvadirektiivi Euroopan Unionin direktiivi tulvien arvioinnista ja hallinnasta
Raportti tulvariskien alustavasta arvioinnista. Kymijoen vesistöalue
Raportti tulvariskien alustavasta arvioinnista Kymijoen vesistöalue 25.3.2011 SISÄLLYSLUETTELO 1 TAUSTAA... 5 2 VESISTÖN KUVAUS... 5 2.1 Hydrologia... 5 2.2 Alueiden käyttö...13 2.2.1 Kymijoki... 16 2.2.2
HIRVAAN OSAYLEISKAAVA
LIITE Rovaniemen kaupunki HIRVAAN OSAYLEISKAAVA Mitoituslaskelma rakennusoikeuden jakamisesta kaava-alueella Suunnittelupalvelut 2009 HIRVAAN OSAYLEISKAAVA Mitoitus laskelma HIRVAAN osayleiskaavan rakennusoikeuden
Tulvariskien hallintasuunnitelmat
Tulvariskien hallintasuunnitelmat Helsingin ja Espoon rannikkoalue Vesien- ja merenhoidon sekä tulvariskien hallinnan kuulemistilaisuus Helsinki 26.2.2015 Tulvariskien hallinnan suunnittelu - taustaa Tulvadirektiivi
Tulvat. Pelastustoimea kuormittavat vaaralliset säätilanteet koulutus 6.2.2013. Vesistöinsinööri Varpu Rajala, Etelä-Savon ELY-keskus
Tulvat Pelastustoimea kuormittavat vaaralliset säätilanteet koulutus 6.2.2013 Esityksen sisältö Yleisesti ELY-keskuksien tulvatehtävistä Tulvien luokittelu ja syyt Tulvien esiintyminen Itä-Suomessa Tulvariskit
Loviisan rannikkoalueen tulvariskien hallintasuunnitelman ja ympäristöselostuksen valmistelu
Dnro UUDELY/32/07.02/2013 Uusimaa Loviisan rannikkoalueen tulvariskien hallintasuunnitelman ja ympäristöselostuksen valmistelu Tausta Tulvariskien hallinnalla tarkoitetaan sellaisia toimenpiteitä, joilla
Tulvariskien hallinnan tavoitteet
Tulvariskien hallinnan tavoitteet Vesienhoidon yhteistyöryhmän kokous 13.12.2012, Rovaniemi Tulvariskien hallinnan työn kulku Tulvariskien alustava arviointi 22.12.2011 1. Tarkistus 22.12.2018 Seuraavat
Tulvariskien hallintasuunnitelmat
Tulvariskien hallintasuunnitelmat Loviisan rannikkoalue Vesien- ja merenhoidon sekä tulvariskien hallinnan kuulemistilaisuus Porvoo 24.2.2015 Tulvariskien hallinnan suunnittelu - taustaa Tulvadirektiivi
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Äänekosken kaupungissa
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Äänekosken kaupungissa Aihe: Hulevesitulvariskien alustava arviointi Alue: Äänekoski Tekijä: Jukka Karppinen Pvm: 15.11.2011 Tunnus ja diaarinumero: Sisältö 1. TAUSTA...
Tulvariskien alustava arviointi Petolahdenjoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Petolahdenjoen vesistöalueella Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 30.3.2011 Käännös Sisällys 1 Taustaa... 2 2 Vesistön kuvaus... 3 2.1 Yleistä...
Vesistöjen säännöstelyn haasteet
Vesistöjen säännöstelyn haasteet Olli-Matti Verta, 30.3.2010 Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 1.4.2010 1 Esityksen sisältö Ilmastonmuutoksen ennustetut vaikutukset vesistöjen vedenkorkeuksiin
42 Kyrönjoen vesistöalue
Oy Vesirakentaja Voimaa vedestä 2007 104(196) 42 Kyrönjoen vesistöalue Vesistöalueen pinta-ala 4 923 km 2 Järvisyys 1,2 % Vesistönro Vesistö + laitos Rakennetut MW GWh/a 42 Kyrönjoen vesistöalue 17,5 50,8
Liite 3. Terminologia
Liite 3. Terminologia Alin rakentamiskorkeus Alin rakentamiskorkeus tarkoittaa korkeustasoa, jonka alapuolelle ei tule sijoittaa kastuessaan vaurioituvia rakenteita, kuten rakennuksen alapohjaa. Tulvakorkeuden
Karvianjoen vesistön alaosan säännöstelyjen kehittäminen
Karvianjoen vesistön alaosan säännöstelyjen kehittäminen Liite ELY-keskuksen ja kuntien väliseen puitesopimukseen 1. Johdanto Karvianjoen vesistön säännöstelyjen kehittämistarkastelut toteutettiin pääosin
Kalajoen kaupungin kaavoitusviranomaisen lausunto Ohlan yksityisen tiekunnan/heikki Mantilan hakemukseen sillan ja pengertien rakentamiseksi
Kalajoen kaupunki Lausunto 1 (5) Pohjois-Suomen aluehallintovirasto Linnankatu 1-3 PL 293 90101 OULU kirjaamo.pohjois@avi.fi Viite PSAVI2697/2014 Kalajoen kaupungin kaavoitusviranomaisen lausunto Ohlan
Pintavaluntamallinnus ja monitavoitearviointi hulevesiratkaisujen suunnittelun apuvälineenä
Pintavaluntamallinnus ja monitavoitearviointi hulevesiratkaisujen suunnittelun apuvälineenä Niklas Dahlberg (w\ Mikko Huokuna, Mikko Sane ja Mika Marttunen) Suomen ympäristökeskus SYKE Vesistökunnostusverkoston
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Tampereen kaupungissa
Hulevesitulvariskien alustava arviointi Tampereen kaupungissa Aihe: Hulevesitulvariskien alustava arviointi Alue: Tampereen kaupunki Tekijä: vesihuoltoinsinööri Maria Åkerman Pvm: 12.10.2011 Diaarinumero:
Porin seudun kehittämiskeskustelu 2013
Porin seudun kehittämiskeskustelu 2013 Varsinais-Suomen ELY-keskus Alueidenkäyttö Anna-Leena Seppälä ELY edistää kulttuuriympäristön hoitoa ja kulttuuriperinnön vaalimista Rakennusperintöaiheiset seminaarit
Tulvariskien alustava arviointi Kovjoen vesistöalueella
Tulvariskien alustava arviointi Kovjoen vesistöalueella Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus 30.3.2011 SISÄLLYS 1 Taustaa...3 2 Vesistön kuvaus...4 2.1 Yleistä... 4 2.2 Hydrologia...
Lasse Rekola ympäristöasiantuntija
Seminaari hulevesien hallinnasta Vantaanjoen valuma-alueella 25.11.2014 Maakuntakaava ja maankäytön muutos vesien huomioon ottaminen ja paikkatietoaineistot Lasse Rekola ympäristöasiantuntija Yhteen sovittaa
Ajankohtaista Ivalojoen tulvariskien hallinnan suunnittelusta Yleisötilaisuus Ivalo
Ajankohtaista Ivalojoen riskien hallinnan suunnittelusta Yleisötilaisuus Ivalo 22.1. Lapin ELY-keskus/ Ympäristö ja luonnonvarat/ Vesivarayksikkö 18.3. Esityksen sisältö Tulvien toistuvuuden termistö Tulvariskien
Tulvariskien hallintasuunnitelman ja ympäristöselostuksen valmistelu: osallistuminen, tiedottaminen ja kuuleminen
Tulvariskien hallintasuunnitelman ja ympäristöselostuksen valmistelu: osallistuminen, tiedottaminen ja kuuleminen Tausta Tulvariskien hallintasuunnitelmat laaditaan niille vesistö- tai rannikkoalueille
EHDOTUS KYMENLAAKSON MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI
3.4.2018 KASELY/1569/2017 EHDOTUS KYMENLAAKSON MAAKUNNAN TULVARISKIALUEIKSI Tausta Maa- ja metsätalousministeriö on 20.12.2011 Kaakkois-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (ELY-keskus) ehdotuksesta
Kiiminkijoen trhs. Ohjausryhmän 2. palaveri
5.10.2015 Kiiminkijoen trhs Ohjausryhmän 2. palaveri 5.10.2015 Asialista 1. Kokouksen avaus ja järjestäytyminen 2. Tulvavaarakartat ja riskikohteet 3. Laserkeilausaineiston hyödyntäminen tulvasuojelutoimenpiteiden
Tulvariskien alustava arviointi Pohjois-Pohjanmaan rannikkoalueella
Tulvariskien alustava arviointi Pohjois-Pohjanmaan rannikkoalueella Organisaatio: Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Pvm: 31.3.2011 Dnro: POPELY/1/07.02/2011 Sisällysluettelo 1.