Veromiehen alueen liikenneselvitys
|
|
- Mikko Alanen
- 8 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Veromiehen alueen liikenneselvitys Ammattikorkeakoulun opinnäytetyö Liikennealan ko Riihimäki, Eero Lyytikäinen
2 TIIVISTELMÄ RIIHIMÄKI Liikennealan ko Liikennesuunnittelu Tekijä Eero Lyytikäinen Vuosi 2012 Työn nimi Veromiehen alueen liikenneselvitys TIIVISTELMÄ Tämän työn tavoitteena oli selvittää Vantaalla sijaitsevan Veromiehen alueen maankäytön kehittymisen liikenteelliset vaikutukset sekä esittää vaihtoehtoisia ratkaisuja alueen liikenneverkosta jatkosuunnittelua varten. Työhön myös koostettiin muista laajemmista Aviapolis-alueen liikenneselvityksistä Veromiehen alueen liikennesuunnittelua varten oleellista tietoa. Työn toimeksiantajana toimi Vantaan kaupungin liikennesuunnitteluyksikkö. Liikenteellisiä vaikutuksia tutkittiin simuloinnin avulla. Käytössä oli englantilainen Paramics-mikrosimulointiohjelmisto. Paramicsilla voidaan tutkia tarkasti liikenteen sujuvuutta ja ajoneuvojen vuorovaikutusta. Työn laadinnassa käytettiin apuna muiden vastaavien Suomessa laadittujen liikenneselvityksien toimintatapoja. Työn tuloksena voidaan todeta, että Veromiehen alueelle suunnitellun maankäytön tuottama liikenne ei vaikuttanut merkittävästi alueen liikenneverkon toimivuuteen. Lentoaseman, Tietotien sekä Tikkurilantien kasvaneilla liikennemäärillä oli suurempi vaikutus alueen liittymien palvelutasoon. Suoritetuissa tarkasteluissa alueen sisäiset liittymäratkaisut toimivat hyvin sekä vuoden 2020 että 2035 tarkasteluissa. Liittymissä ei esiintynyt suuria palvelutasoa heikentäviä viivytyksiä. Lentoasemantie, Tikkurilantie sekä Ilmakehä tarvitsevat tulevaisuudessa parannustoimenpiteitä liikenteen sujuvuuden turvaamiseksi. Työ antaa hyvät lähtötiedot alueen kaavoitus- sekä liikennesuunnittelutyöhön tulevaisuudessa. Tikkurilantien tarkemmassa jatkosuunnittelussa on kuitenkin hyvä tutkia tarkemmin liikennevalo-ohjattujen liittymien toimivuutta sekä joukkoliikenteen runkoliikenteen yhteyden ja tarkentuneiden maankäyttösuunnitelmien vaikutusta niihin. Avainsanat Liikennesuunnittelu, asemakaava, mikrosimulointi, liikenne-ennuste Sivut 44 s.
3 ABSTRACT RIIHIMÄKI Degree Programme in Traffic and Transport Management Traffic planning Author Eero Lyytikäinen Year 2012 Subject of Bachelor s thesis Traffic statement of the Veromies area ABSTRACT The purpose of this thesis was to study how landscape plans affect the traffic network in the Veromies area, an area near the Helsinki-Vantaa Airport and make proposed decisions on how to develop traffic network solutions. The other purpose was to put together traffic planning details from other wider traffic statements of the Aviapolis area, the area around the Helsinki-Vantaa Airport, which are significant for traffic planning in the Veromies area. This thesis was commissioned by the City of Vantaa s department of transport and communications planning. The research method was traffic simulation and the simulation program used was Paramics microscopic traffic simulation software, with which the flow of traffic and interaction of the road traffic could be studied. Other similar Finnish traffic statements projects were used for gathering information for this thesis. The finding of this thesis was that the Veromies area s landscape plans do not really affect the area s traffic network. The foremost thing in the area is the growth of traffic volumes in the Helsinki-Vantaa airport, Tietotie and Tikkurilantie streets. The simulation results showed that the levels of service were good and there were no major delays in the area s internal junctions. Lentoasemantie, Tikkurilantie and Ilmakehä will need countermeasures in the future so that traffic will flow. This thesis is a good pre-study for planning the land use and traffic in the Veromies area in the future. In the future traffic planning of Tikkurilantie should consider more specifically the functionality of the signal controlled junctions. In addition, it would be valuable to study the effect of the express route and closer land use plans on signal controlled junctions. Keywords Traffic planning, town plan, microsimulation, traffic forecast Pages 44 p.
4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO Lähtökohdat Suunnittelualue ALUEEN MAANKÄYTTÖ Yleiskaava Voimassaolevat asemakaavat Alueen suunniteltu maankäyttö Helsinki-Vantaan lentoasema NYKYINEN LIIKENNEVERKKO Päätiet ja -kadut Kadut Jalankulku ja pyöräily AVIAPOLIS-ALUEELLE LAADITUT LIIKENNESELVITYKSET Jalankulku ja pyöräily Joukkoliikenne Aviapoliksen joukkoliikennesuunnitelma Vantaan runkoliikennemuodon vertailu LIIKENNEMÄÄRÄT JA LIIKENNE-ENNUSTE Matkatuotokset Liikenne-ennuste TOIMIVUUSTARKASTELUT Toimivuustarkasteluiden vaihtoehdot Vaihtoehto Vaihtoehto Vaihtoehto Simulointiperiaatteet TOIMIVUUSTARKASTELUIDEN TULOKSET Vuoden 2020 tarkastelut Liikennemääräennusteet Ilmakehän itäosa Ilmakehän länsiosa Tikkurilantie Vuoden 2035 tarkastelut Liikennemääräennusteet Ilmakehän itäosa Ilmakehän länsiosa Tikkurilantie verkkovaihtoehto Tikkurilantie verkkovaihtoehto
5 8 JOHTOPÄÄTÖKSET LÄHTEET... 38
6 1 JOHDANTO 1.1 Lähtökohdat Veromies on osa Aviapoliksen suuraluetta, joka on voimakkaasti kasvava uusi kansainvälinen keskus. Aviapoliksen kautta kuljetaan maailmalle, koska alueella sijaitsee Suomen suurin kansainvälinen lentoasema Helsinki-Vantaa. Alueen halkaisee Kehä III, joka on valtakunnallisesti sekä kansainvälisesti tärkeä itä-länsisuuntainen tieyhteys, joka tarjoaa hyvät yhteydet Skandinaviaan sekä Venäjälle. Lisäksi Vuosaaren sataman läheisyys tuo omat logistiset mahdollisuudet Aviapolis-alueen toimijoille. Aviapolis onkin merkittävä yritys- sekä asuinkeskus, minkä takia se tarvitsee hyvät liikenneyhteydet. Veromiehen alueelle on laadittu maankäyttösuunnitelmien yhteydessä luonnoksia liikenneverkosta, ja selvityksen tavoitteena on varmistaa se, että luonnoksista valitun verkon liikenteellinen kapasiteetti on riittävä alueen tulevaisuuden maankäytön tuottamaan kysyntään nähden. Erityisesti alueen liittyminen nykyiseen tie- ja katuverkkoon on tarkemman tarkastelun kohteena, jotta alueen tuottamasta liikenteestä aiheutuisi mahdollisimman vähän haittaa lentoaseman sisääntuloteiden Lentoasemantien sekä Ilmakehän liikenteelle. Tärkeimpiä kysymyksiä alueen liikennesuunnittelussa ovat Ilmakehän - Ilmailutien - uuden alueen liittymäratkaisut sekä Tikkurilantien liikenteellisen toimivuuden taso. Myös suunnittelualueen sisäiselle liikenneverkolle rakennettavat liittymäratkaisut vaativat tarkempaa liikenneteknistä tarkastelua. 1
7 1.2 Suunnittelualue Suunnittelualue sijaitsee Aviapoliksen suuralueella Veromiehen kaupunginosassa. Alue rajautuu etelässä Tikkurilantiehen, idässä Tuusulanväylään, pohjoisessa Ilmakehään ja lännessä Lentoasemantiehen. Suunnittelualueen seudullinen sijainti on esitetty kuvassa 1 sekä suunnittelu- ja tarkastelualueen rajaukset kuvassa 2. Kuva 1. Suunnittelualueen seudullinen sijainti. Kuva 2. Punaisella on rajattu suunnittelualue ja mustalla tarkastelualue. 2
8 2 ALUEEN MAANKÄYTTÖ 2.1 Yleiskaava Alueella on voimassa vuonna 2007 laadittu yleiskaava, jonka tarkoituksena on ohjata kaupungin kaavoitusta sekä maankäyttöä. Kaavassa alueen pohjoisosa sekä Lentoasemantien varsi on varattu työpaikka-alueiksi. Etelässä alue on puolestaan varattu asuinalueeksi. Pyhtäänvuoren alue on virkistysaluetta, mutta vuoren sisään tullaan mahdollisesti sijoittamaan väestönsuojatiloja sekä urheilutiloja. Alueen halkaisee itä-länsisuuntainen virkistysreitti. Yleiskaavassa alueen halki kulkee pohjois-eteläsuuntainen kokoojakatu, jolla on myös pikaraitiotievaraus. Viimeisimmissä suunnitelmissa alueen halkaisevasta kadusta on luovuttu ja samalla myös pikaraitiotievarauksesta. Suunnittelualueella on yleiskaavassa keskustatoimintojen alue eli ns. C-alue. Tällä alueella on tässä selvityksessä oletettu olevan vähäinen merkitys alueen liikenteelle, koska alueelle on suunniteltu rakennettavan pääasiassa Aerolan asuinaluetta palvelevia toimintoja, kuten päiväkoti ja kioski. Ote Vantaan yleiskaavasta on esitetty kuvassa 3. Kuva 3. Vantaan yleiskaava Suunnittelualue on rajattu punaisella. 3
9 2.2 Voimassaolevat asemakaavat Alueen länsiosassa on asemakaava Lentoasemantien ja Teknobulevardin välissä. Kaava-aluetta kutsutaan Technopoliksen kaavaksi. Alue on kokonaisuudessaan kaavoitettu toimistotiloille. Keskiosassa sijaitsee niin sanottu Aerolan asuinalue. Alueella on tällä hetkellä voimassa oleva asemakaava Pyhtäänkorvenkujan ja -tien pohjoispuolella. Alueen kaakkoisosassa on vanha asemakaava, joka on korvattu uudella ns. periaatekaavalla. 2.3 Alueen suunniteltu maankäyttö Aerolan alueelle on suunniteltu uutta asuinaluetta sekä Ilmakehän varteen tuotantopainotteista työpaikka-aluetta. Tuotannon oletetaan olevan lentokentän toimintaan tukeutuvaa pienelektroniikkateollisuutta. Tässä selvityksessä työpaikka-aluetta ei oleteta olevan vuonna 2020, mutta vuonna 2035 alue on rakennettu kerrosneliömetrin suuruiseksi. Kuvassa 4 on esitetty suunnittelualueen länsiosan maankäyttöluonnos. Kuva 4. Aerolan alueen maankäyttöluonnos. Kuvassa mainittu tarkastelualue tarkoittaa Aerolan alueen kaavoitustyön tarkastelualuetta. (Vantaan kaupunki 2012.) 4
10 Vuonna 2009 laaditussa Veromiehen ideasuunnitelmassa on esitetty uusia näkökulmia asumisesta Veromiehen alueella, josta osa on jo rakennettua aluetta. Ajatuksena on ollut hyödyntää nykyisiä tehdasrakennuksia asumiskäytössä. Ideasuunnitelmassa liikenneverkko on ollut yleiskaavan mukainen eli myös pikaraitiotievaraus on kulkenut alueen halki. Suunnitelmassa on tarkasteltu myös erityisesti jalankulun ja pyöräilyn kehittämistä alueella. (Heikkinen Komonen Oy 2009.) Ideasuunnitelman pohjalta laadittiin vuonna 2010 viitesuunnitelma Aerolan alueesta. Suunnitelmassa on periaatteet Veromiehen uudesta asumisen rakenteesta Tikkurilantien pohjoispuolella. Liikenteellisesti pohjana on ollut katuverkko, jota myös tässä liikenneselvityksessä käytetään eli alueella ei ole pikaraitiotievarausta eikä myöskään alueen halkaisevaa katuyhteyttä Tikkurilantieltä Ilmakehälle. Viitesuunnitelmassa on esitetty, että Aerolaan tulisi asunnot asukkaalle. Alueelle tulee myös jonkin verran palveluita kuten kioski, päiväkoti sekä alaluokat. Yhteensä alueelle on suunniteltu rakennettavan noin kerrosneliömetriä, jonka on oletettu rakentuvan siten, että vuonna 2020 alueen kokonaiskerrosneliömäärästä on toteutunut 60 prosenttia ja vuonna 2035 alue on täysin valmistunut. Alueen asemakaavaluonnoksen laadinta on käynnistynyt vuoden 2012 alussa. Luonnoksen pohjalta alueelle laaditaan tarkempia asemakaavoja myöhemmässä vaiheessa. Kuvassa 5 on esitetty viitteellinen asemapiirustus Aerolan-alueen asumisesta. (Vantaan kaupunki 2012.) Kuva 5. Viitteellinen asemapiirros Aerolan-alueen asumisesta (Arkkitehtuuritoimisto Heikkinen Komonen Oy 2011.) 5
11 Alueen kaakkoisosaan on laadittu Vantaan kaupungin ja Ympäristöministeriön pilottihankkeena niin sanottua periaatekaavaa, jonka tarkoituksena on mahdollistaa nykyisin lähes kokonaan teollisuusalueena toimivan alueen muuttaminen vähitellen asuin-, työpaikka- sekä palvelupainotteiseksi. Kaava mahdollistaa myös nykyisen teollisuustoiminnan jatkamisen alueella. (Vantaan kaupunki 2011.) Kaavassa esitetään rakentamiselle ehdollisia määräyksiä, joiden tulee täyttyä rakennuslupaa haettaessa. Esimerkkinä kaavassa on liikennetekninen määräys, jonka mukaan alueelle ei saa rakentaa toimintoja, jotka tuottavat alueen liikenneverkolle enemmän kuin 30 ajoneuvoa/tunnissa per hehtaari. Asemakaava on esitetty kuvassa 6. (Vantaan kaupunki 2011.) Kuva 6. Alueen kaakkoisosan asemakaava. (Vantaan kaupunki 2011.) Selvityksessä suunnittelualueen kaakkoisosan maankäytön on oletettu kehittyneen vuoteen 2020 mennessä niin, että alueen luoteisosan tontti on muutettu asemakaavan mukaisesti asuinkäyttöön sekä alueen työpaikkakerrosneliömääristä 25 % on toimistokäytössä. Vuonna 2035 alueen on oletettu olevan periaatekaavan mukaisesti toteutettu. Tarkastelualueeseen kuuluvan Tikkurilantien eteläpuolisen alueen maankäytön oletettiin painottuvan tulevaisuudessa toimisto-, hotelli sekä tuotantokäyttöön. 2.4 Helsinki-Vantaan lentoasema Suunnittelualueen välittömässä läheisyydessä sijaitseva Helsinki-Vantaan lentoasema on Suomen suurin lentoasema. Vuonna 2010 lentoaseman matkustajamäärä oli noin 12,8 miljoonaa, joista vaihtomatkustajia oli noin 3,7 miljoonaa. Lisäksi lentoasemalla käy säännöllisesti töissä noin henkilöä. Vuoteen 2040 mennessä lentoaseman matkustajamäärän on arvioitu kasvavan noin 28 miljoonaan matkustajaan vuodessa. Tämänsuu- 6
12 ruinen matkustajamäärän kasvu on ollut myös oletuksena laadittaessa tämän selvityksen liikenne-ennustetta. Lentoaseman ympäristön kehittämisestä on laadittu erilaisia suunnitelmia, joissa lentoaseman maaliikenteen kehittymisen kannalta on oleellista, rakennetaanko Viinikkalaan uusi matkustajaliikenteen terminaali vai pyritäänkö vanhaa terminaalialuetta kehittämään siten, että sen kautta kulkisivat kaikki matkustajat myös vuonna Jälkimmäinen vaihtoehto lisäisi lentoaseman nykyisten sisääntuloteiden Lentoasemantien sekä Ilmakehän liikennemääriä huomattavasti. Kehäradalla on Viinikkalassa asemavaraus sekä Kehä III:lla eritasoliittymä, jonka tarkoituksena olisi palvella lentoaseman uutta terminaalia Viinikkalassa. (Finavia 2011.) 7
13 3 NYKYINEN LIIKENNEVERKKO 3.1 Päätiet ja -kadut Helsinki-Vantaan lentoaseman ja Veromiehen kaupunginosan liikenteen rungon muodostavat Ilmakehä, Lentoasemantie sekä Tikkurilantie. Ilmakehä eli Seututie 138 on merkittävä lentoaseman henkilö- sekä tavaraliikennettä palveleva yhteys lentoaseman ja Tuusulanväylän välillä. Lentoasemantie eli Seututie 135 on lentoaseman ja Kehä III:n välinen tieyhteys, jossa on tällä hetkellä liikennevalo-ohjattu tasoliittymä Tikkurilantielle. Tikkurilantie on Vantaan kaupungin omistama merkittävä pääkatu, joka toimii myös Kehä III:n rinnakkaistienä ja palvelee paikallisen maankäytön tuottamaa liikennettä. Suunnittelualueen ulkopuolella sijaitseva Kantatie 50 eli Kehä III on merkittävä pääkaupunkiseudun poikittainen yhteys. Sen tarkoituksena on palvella valtakunnallista sekä seudullista läpikulkuliikennettä sekä suurten seudullisten keskusten ja pääteiden välistä liikennettä. Käynnissä oleva Kehä III:n perusparannushankkeen ensimmäinen vaihe valmistuu vuonna 2012, jolloin liikenteen sujuvuus ja turvallisuus paranevat huomattavasti. Kehä III:n parantaminen lisää myös Tikkurilantien välityskykyä, kun osa liikenteestä siirtyy Kehä III:lle. Tällä hetkellä Kehä III:n keskiarkivuorokausiliikenne Aviapolis-alueella on noin autoa (Vantaan kaupunki 2012.). Kantatie 45 eli Tuusulanväylä on alueen itäosassa oleva pohjoiseteläsuuntainen tieyhteys, jolla on suuri merkitys lentoaseman etelään suuntautuvan liikenteen välittämisessä. Suunnittelualue liittyy Tuusulanväylään Seututien 138 eli Ilmakehän kautta, josta on rampit etelään. Pohjoisensuuntainen liikenne kulkee Junkersintien kautta Läntisen Valkoisenlähteentielle, josta on rampit Tuusulanväylälle sekä etelän että pohjoisen suuntaan. 3.2 Kadut Länsiosassa: Teknobulevardi, joka on kokoojakatu ja palvelee Technopoliksen toimistorakennuksen liikennettä. Katu liittyy Ilmakehään liikennevalo-ohjatun tasoliittymän kautta. Itäosassa: Rakennetulla alueella pääkatuna toimii Kiitoradantie, josta on eritasoliittymä Tikkurilantielle ja tasoliittymä Junkersintielle. Kokoojakatuna toimii Manttaalitie-Pyhtäänkorventie, josta on tasoliittymät Ilmakehälle ja Tikkurilantielle. Pyhtäänkorventie on Aerolankallioiden itäisenosan asutuksen tonttikatu. Länsiosan asutuksen liikenteen tonttikatu on Pyhtäänkorvenkuja, joka liittyy Tikkurilantiehen valo-ohjaamattoman tasoliittymän kautta. Rälssitie on tonttikatu, jolta on valo-ohjaamaton tasoliittymä Tikkurilan- 8
14 tielle. Rälssitie palvelee ammattiopisto Varian sekä logistiikkayhtiö Itellan rakennuksia. Alueen pääväylien liikennemäärät vuodelta 2011 on esitetty kuvassa 7. Kuva 7. Veromiehen alueen pääväylien keskiarkivuorokausiliikennemäärät vuodelta Suluissa on esitetty raskaan liikenteen osuus. (Vantaan kaupunki 2011.) 3.3 Jalankulku ja pyöräily Suunnittelualueen nykyinen liikenneverkko on hyvin autopainotteinen johtuen alueen logistiikka ja tuotantopainotteisesta maankäytöstä. Alueella on kevyen liikenteen väylät kaikilla kaduilla, mutta koska alue rajautuu suuriin liikenneväyliin, on sujuva liikkuminen kävellen ja pyöräillen hankalaa. Nykyinen pyöräilyn pääverkko sekä kevyen liikenteen alikulkujen sijainti on esitetty kuvassa 8. 9
15 Kuva 8. Suunnittelualueen nykyinen pyöräilyn ja jalankulun verkko sekä kevyen liikenteen alikulkujen sijainti. (Pyöräilyn ja kävelyn Reittiopas n.d.) 10
16 4 AVIAPOLIS-ALUEELLE LAADITUT LIIKENNESELVITYKSET 4.1 Jalankulku ja pyöräily Konsulttitoimisto WSP on laatinut Aviapolis-alueelle kävely- ja pyöräilyselvityksen vuoden 2011 lopulla. Veromiehen osalta selvityksessä on ollut pohjana samanlainen maankäytön kehittyminen kuin tässäkin selvityksessä. WSP on esittänyt selvityksessä ehdotuksen Aerolan-alueen kävelyja pyöräilyverkosta, joka on kuvassa 9. Alueen liikennesuunnittelun lähtökohtana on ollut, että kävely ja pyöräily olisivat alueella turvallista ja sujuvaa, jolloin ne olisivat autoa houkuttelevampi vaihtoehto liikkumiseen. Aerolan uudelta asuinalueelta tärkeimmät kevyen liikenteen yhteystarpeet ovat länteen Aviapolisasemalle sekä etelään kauppakeskus Jumbolle. Kuva 9. Aerolan-alueen kävely- ja pyöräilyverkon luonnos sekä tärkeimmät yhteyssuunnat. (WSP 2011.) 11
17 4.2 Joukkoliikenne Aviapoliksen joukkoliikennesuunnitelma HSL on teettänyt konsulttityönä Aviapoliksen suuralueelle joukkoliikennesuunnitelman, jonka tavoitevuosi on 2015, jolloin Kehärata avataan liikenteelle. Suunnitelma on tällä hetkellä luonnosvaiheessa, mutta nyt luonnoksessa olevat bussilinjat ovat reititykseltään hyvin lähellä lopullisia ratkaisuja. Luonnos bussilinjastosta on esitetty kuvassa 10. Kuva 10. Suunnittelualueen joukkoliikennelinjat. Suunnittelualue on korostettu punaisella. (Helsingin seudun liikenne 2012.) 12
18 Alla on listattuna suunnittelualueen joukkoliikennelinjaston numerot sekä reitit: 540 Lentoasema Leppävaara Espoon keskus 520 Itäkeskus Malmi Valimotie Jumbo Aviapolis 580 Mellunmäki Jakomäki Hakunila Tikkurila Jumbo Ylästö Vantaanlaakso Martinlaakso Myyrmäki 620 Rautatientori Tuusulanväylä Tammisto Kartanonkoski Jumbo Aviapolis Lentoasema 46 Tikkurila Koivuhaka Veromies Aviapolis Tuupakka Viinikanmetsä Katriinan sairaala 53 Korso Koivukylä Leinelä Ruskeasanta Koivuhaka Veromies Aviapolis Pakkala 54 Tikkurila Koivuhaka Veromies Aviapolis Tuupakka Kivistö 60 A/B Lentoasema Veromies Jumbo/Flamingo Ylästöntie Pakkala Aviapolis Lentoasema Linjat 580 sekä 620 ovat niin sanottuja runkolinjoja, joiden palvelutaso on hyvä. Runkolinjojen ajoaikoja nopeutetaan muun muassa liikennevaloetuuksilla sekä erottamalla kulkureitit muusta ajoneuvoliikenteestä. Linja 580 on myös niin sanottu Jokeri 3 -linja eli Kehä III liikennekäytävässä kulkeva strateginen pääkaupunkiseudun joukkoliikenneyhteys, jolla pyritään parantamaan itä-länsisuuntaisen joukkoliikenteen palvelutasoa. Linja 60 on Aviapolis-alueen sisäinen linja, joka toteutetaan yhteistyössä Aviapolis-alueen yritysten kanssa. Linja liikennöi reitillä molempiin suuntiin ja palvelee hotellien, kauppakeskus Jumbon, viihdekeskus Flamingon sekä paikallisen asutuksen välisiä kuljetuksia. Lisäksi linja tarjoaa hyvät yhteydet Kehäradan junille Lentoaseman sekä Aviapoliksen asemille. Suunnittelualueen muu joukkoliikennelinjasto tarjoaa yhteydet työpaikkaalueille ja kouluille sekä muihin tärkeisiin joukkoliikenteen solmukohtiin, kuten Aviapoliksen, Tikkurilan sekä Malmin juna-asemille. (Helsingin seudun liikenne 2012.) 13
19 4.2.2 Vantaan runkoliikennemuodon vertailu Vantaan kaupungille on laadittu vuonna 2011 diplomityönä selvitys joukkoliikenteen runkoliikenteen vaihtoehdoista kaupungissa. Veromiehen alueella on yleiskaavassa ohjeellinen raideliikenteen linjaus Tikkurilantiellä, mutta kyseinen joukkoliikenteen runkoliikenteen yhteys voisi olla toteutettu myös busseilla tai johdinautoilla. (Sirniö 2011.) Selvityksessä suunnittelualueelle on runkolinjan pysäkkejä alustavasti esitetty Rälssitien sekä Lentoasemantien liittymiin. Näistä pysäkeistä kumpikaan ei ole erityisen hyvin saavutettavissa Aerolan asuinalueelta, joten runkolinjan tarkemmassa jatkosuunnittelussa olisi hyvä pohtia Lentoasemantien liittymän pysäkin sijoittamista lähemmäksi Aerolan asuinaluetta. Rälssitien pysäkin sijainti on hyvä, koska se tarjoaa vaihtomahdollisuudet runkolinjan käyttäjille, koska suunnitellut linjat haarautuvat liittymässä. Kuvassa 11 on esitetty runkoliikenteen suunniteltu linjaus sekä pysäkit suunnittelualueella. Kuva 11. Vantaan joukkoliikenteen runkolinjan suunniteltu linjaus suunnittelualueella. (Sirniö 2011.) 14
20 5 LIIKENNEMÄÄRÄT JA LIIKENNE-ENNUSTE 5.1 Matkatuotokset Suunnittelualueen matkatuotoksia on arvioitu laadittujen maankäyttöennusteiden pohjalta. Matkatuotosten arvioinnit perustuvat Ympäristöministeriön julkaisemaan Matkatuotoskäsikirjaan (YM 27/2008). Matkatuotosten arvioinnissa huomioitiin alueen käyttötarkoitus jaettuna seuraavalla tavalla: toimisto-, tuotanto-, varasto, tavaraterminaali-, hotelli- tai asuinalue. Veromiehenalueella on hyvät mahdollisuudet käyttää joukkoliikennettä erityisesti Kehäradan valmistuttua, joten matkatuotoslaskelmissa alue on määritelty kuuluvaksi joukkoliikennevyöhykkeeseen. 5.2 Liikenne-ennuste Liikenne-ennusteen lähtökohtana on käytetty HSL:n laatimaa Emme/2- mallin Helsingin liikennejärjestelmä suunnitelman 2011 liikenneennustetta vuosille 2020 ja 2035, Strafican laatimaa Kehä III:n liikenneennustetta (2010) sekä SITO:n tekemää Tietotien liikenneselvitystä (2007). HSL:n liikenne-ennuste perustuu vuosina tehtyihin laajoihin liikennetutkimuksiin, joiden perusteella on saatu muodostettua malli ihmisten liikkumistottumuksista pääkaupunkiseudulla. Strafican sekä SITO:n laatimissa liikenne-ennusteissa pohjana on ollut vuonna 2007 laadittu Helsinki-Vantaan maaliikennesuunnitelma sekä Vantaan yleiskaavan liikenne-ennuste. Veromiehen liikenne-ennusteessa matkojen suuntautumisen on oletettu olevan samankaltainen kuin HSL:n laatimassa mallissa. Vuoden 2020 liikenne-ennuste perustuu oletukseen, että pääkaupunkiseudun suuria liikennehankkeita toteutetaan maltillisesti niukan rahoituksen vuoksi. Vuoden 2035 liikenne-ennusteessa pääkaupunkiseudun liikenneinfrastruktuurin on puolestaan oletettu olevan tavoitteellinen, jolloin suuret tie- sekä raidehankkeet on toteutettu. Tällaisia Veromiehen alueen liikenteeseen vaikuttavia merkittäviä hankkeita ovat Lentokentän kaukoliikennerata sekä Kehäradan Ruskeasannan asema, joka palvelee pääkaupunkiseudun liityntäliikennettä. (Elolähde, sähköpostiviesti ) Tarkasteluja varten HSL:n liikennemallin aluejakoa on tihennetty lähes tonttikohtaiseksi, jolloin alueen liikennetuotokset on saatu arvioitua mahdollisimman tarkasti olemassa olevien maankäyttösuunnitelmien perusteella. 15
21 6 TOIMIVUUSTARKASTELUT 6.1 Toimivuustarkasteluiden vaihtoehdot Toimivuustarkasteluiden pohjana oli Veromiehen viitesuunnitelman yhteydessä laaditut liikenneverkkoluonnokset, joiden pohjalta on laadittu kolme eri simulointiverkkovaihtoehtoa. Vaihtoehto 1 on vuodelle 2020 ja vaihtoehdot 2 ja 3 ovat vuodelle Oletuksena kaikissa vaihtoehdoissa on, että Kehä III:n toisen vaiheen tiesuunnitelma on toteutunut sekä tie- että katuverkon osalta, jolloin Lentoasemantien ja Tikkurilantien eritasoliittymä on rakennettu ja Tikkurilantie on 2+2-kaistainen vähintään Lentoasemantieltä Perintötielle asti (Uudenmaan ELY-keskus 2011). Vuoden 2020 vaihtoehdossa Manttaalitien jatketta eli Ilmakehän rinnakkaista katua ei ole vielä rakennettu. Oletuksena on myös ollut, että Ilmakehällä ei ole pohjoisen suunnan ramppeja Tuusulanväylälle, jolloin Tuusulanväylän pohjoisen liikennevirrat kulkevat Junkersintien kautta. Vaihtoehdoissa muuttujina ovat olleet Ilmakehän liittymäjärjestelyt sekä Tikkurilantien poikkileikkaus ja liittymäjärjestelyt. Näiden oletuksien pohjalta laaditut simulointiverkkovaihtoehdot ovat esitetty kuvissa 12 14: 16
22 6.1.1 Vaihtoehto 1 Ilmakehän, Ilmailutien ja Teknobulevardin sekä Ilmakehän, Junkersintien ja Kiitoradantien liittymäratkaisut ovat nykytilanteen mukaiset. Tikkurilantiellä on nykyiset liikennejärjestelyt. Kuva 12. Simulointiverkkovaihtoehto 1. 17
23 6.1.2 Vaihtoehto 2 Tikkurilantiellä on 2+2 kaistaa sekä joukkoliikenteen runkoliikenteen yhteys, jolloin katualueelle ei mahdu kääntyvien suuntien kaistoja. Tikkurilantien liittymät valo-ohjattuja. Ilmakehän, Junkersintie ja Kiitoradantie eritasoliittymäratkaisu on toteutettu. Ilmailutien, Ilmakehän ja Teknobulevardin liittymäjärjestelyt ovat nykyisen mukaiset Kuva 13. Simulointiverkkovaihtoehto 2. 18
24 6.1.3 Vaihtoehto 3 Tikkurilantie on 2+2-kaistainen ilman joukkoliikenteen tilavarausta, jolloin kaikissa liittymissä on vähintään vasemmalle kääntyvät kaistat. Tikkurilantien liittymät valo-ohjattuja. Ilmakehän, Ilmailutien ja Teknobulevardin sekä Ilmakehän, Junkersintien ja Kiitoradantien eritasoliittymäratkaisut on toteutettu. Kuva 14. Simulointiverkkovaihtoehto 3. 19
25 6.2 Simulointiperiaatteet Toimivuustarkastelut suoritettiin englantilaisella Paramicsmikrosimulointiohjelmistolla. Ohjelma syöttää liikennettä verkolle ennalta määritetyn lähtö-määräpaikkamatriisin perusteella. Matriisit on muodostettu tarkentamalla HSL:n laatimia Emme/2-mallista ns. kehähaastattelulla saatuja lähtö-määräpaikkamatriiseja vastaamaan suunnitellun maankäytön tuottamia liikennemääriä. Toimivuustarkastelut suoritettiin arjen aamusekä iltahuipputunnin aikana siten, että simuloitava aika oli kaksi tuntia. Ensimmäisen tunnin aikana verkolle syötettiin 70 % huipputunnin liikennemäärästä, jotta verkko ei olisi tyhjä suoritettaessa varsinaista tarkastelua. Tulokset kerättiin toisen tunnin aikana, jolloin verkolle syötettävä liikennemäärä oli huipputunnin liikennemäärän mukainen. Jokaisen huipputunnin simulointiajot suoritettiin myös useita kertoja eri satunnaisluvulla, jolloin ohjelma syöttää matriisin mukaisen liikenteen satunnaisesti verkolle. Tämän avulla simulointimalliin saadaan satunnaisvaihtelua eli jokaisen päivän ainutkertaisuutta. (Ramboll 2011, 10.) Yksittäiset liikennevalot on toteutettu simulointimalliin liikennetietoohjauksella eli liittymän valojen vihreä aika vaihtelee kulkuilmaisimilta tulevien ajoneuvokutsujen mukaan. Lähekkäin olevien liittymien liikennevalo-ohjaus on toteutettu malleihin yhteenkytkettyinä. Yhteenkytkettyä valo-ohjausta on malleissa käytetty Ilmakehällä sekä Tikkurilantiellä. Ilmakehän liittymien valo-ohjaukset on mallinnettu Ilmakehän rakennussuunnitelman mukaisesti. Vuoden 2020 tilanteessa Ilmakehän liikennevaloissa on käytetty yhteenkytkentäohjelmia siten, että aamuhuipputunnin aikana käytössä oli ohjelmanumero 2 eli (vilkas terminaaliin) ja iltahuipputunnin tarkasteluissa ohjelmanumero 4 (vilkas terminaalista) (Sito Oy 1999). Vuoden 2035 simulointiajoissa on Lentoasemantien ja Ilmakehän ramppien liikennevalojen ajoituksia muutettu vastamaan erityisesti Tietotien maankäytön liikennekysyntää. Yhteenkytketyt liikennevalot on mallinnettu kiinteillä 120 sekunnin kiertoajoilla. Liikennetieto-ohjatuissa valoliittymissä maksimikiertoaikana on käytetty sekuntia. Tarkasteluiden tuloksena saatiin liikennemäärätietoja sekä liittymien toimivuutta mittaavia viivytyksiä sekä maksimijononpituuksia. Simulointiajojen yhteydessä liikenteen toimivuutta tarkasteltiin myös silmämääräisesti, jolloin liikenteen toimimattomuuteen vaikuttavat syyt tulivat hyvin esille. Liittymien palvelutasoa on arvioitu yhdysvaltalaisen kuusitasoisen palvelutasomittarin Highway Capacity Manual 2000:n mukaisesti. HCM2000:n mukaiset palvelutasot on esitetty taulukossa 1 sekä valo-ohjaamattomalle että valo-ohjatulle liittymälle. Palvelutasojen sanalliset määritelmät on esitetty kuvassa 15. Palvelutaso perustuu ajoneuvojen viiveeseen liittymissä, mikä johtuu väistämisvelvollisuudesta tai pakollisesta odottamisesta valo-ohjatussa liittymässä (Prokkola, Luttinen, Ristikartano & Velhonoja 2005, ). 20
26 Taulukko 1. HCM2000:n mukaiset palvelutasot liikennevalo-ohjaamattomissa sekä valo-ohjatuissa liittymissä. (Prokkola ym. 2005, ) Palvelutaso Palvelutasoluokka Viivytys (s) valoohjaamattomissa liittymissä Viivytys (s) valoohjatuissa liittymissä Erittäin hyvä A Hyvä B Tyydyttävä C Välttävä D Huono E Erittäin huono F > 50 > 80 Kuva 15. Liikenneolosuhteet eri palvelutasoilla. (WSP Finland Oy 2006.) 21
27 7 TOIMIVUUSTARKASTELUIDEN TULOKSET 7.1 Vuoden 2020 tarkastelut Liikennemääräennusteet Kuvassa 16 on esitetty vuoden 2020 aamuhuipputunnin liikennemääräennusteet simulointiverkolla. Ennuste iltahuipputunnin liikennemäärästä on puolestaan esitetty kuvassa 17. Kuva 16. Liikennemäärät aamuhuipputunti
28 Kuva 17. Liikennemäärät iltahuipputunti Ilmakehän itäosa Kuvassa 18 on esitetty Ilmakehän itäosan liittymien palvelutasot suunnittain aamuhuipputunnin aikana, kun Junkersintien ja Kiitoradantien liittymä oli valo-ohjattu sekä Kiitoradantiellä oli oikealle kääntyvien kaista. Palvelutasot liittymissä olivat A - C:n luokkaa eli liittymien toimivuus oli hyvä. Kuva 18. Ilmakehän itäosan liittymien palvelutaso vuonna 2020 aamuhuipputunnin aikana, kun Kiitoradantien ja Junkersintien liittymä on valo-ohjattu. Tarkasteluissa tutkittiin myös tilannetta, jossa Kiitoradantien ja Junkersintien liittymä oli nykytilanteen mukainen eli valo-ohjaamaton. Tällöin Kiitoradantien suuntien palvelutasot olivat huonot (D) Junkersintien suuren liikennemäärän vuoksi. Kuvassa 19 on esitetty vertailu liittymän maksimi- 23
29 jonopituuksista nykytilanteen mukaisena sekä parannettuna. Sivusuunnan maksimijononpituus pieneni huomattavasti liittymän ollessa valo-ohjattu. EI VALOJA VALOT Kuva 19. Junkersintien ja Kiitoradantien liittymän maksimijononpituudet vuonna 2020 aamuhuipputunnin aikana Ilmakehän länsiosa Ilmakehän länsiosan liittymien palvelutaso tarkasteluissa käytettiin nykytilanteen mukaisia liikennevalo-ohjauksia. Palvelutasot olivat heikoimmillaan aamuhuipputunnin aikana. Liittymien suuntien aamuhuipputunnin palvelutasot on esitetty kuvassa 20. Nykyisen kaltainen valo-ohjaus toimi kohtalaisen hyvin vuoden 2020 iltahuipputunnin aikana. Lentoasemantien ramppien ja Ilmakehän liittymien tulosuuntien heikoimpien suuntien palvelutasot olivat välttävän (D) luokkaa. Ilmakehän ja Teknobulevardin sivusuunnan sekä Ilmakehältä vasemmalle kääntyvän suunnan palvelutasot olivat välttävät (D). Ilmailutien ja Ilmakehän liittymän palvelutaso oli kohtalainen, ainoastaan Ilmakehältä vasemmalle kääntyvän suunnan palvelutaso oli välttävä (D). Ilmakehän ja Lentoasemantien läntisimmän rampin liittymän idästä tulevan suunnan heikko palvelutaso johtui liikennevalojen ajoituksesta. Ajoitus on nykyisin siten, että lentoasemalta tuleville on vihreä aalto Ilmakehältä, jolloin Ilmakehää idästä tulevat joutuvat pysähtymään punaisiin valoihin. 24
30 Kuva 20. Ilmakehän länsiosan liittymien palvelutaso vuonna 2020 aamuhuipputunnin aikana Tikkurilantie Tikkurilantien liikennemäärä oli suurimmillaan aamuhuipputunnin aikana, joten Tikkurilantien liittymien palvelutasoa on arvioitu pääsääntöisesti aamuhuipputunnin aikana. Liittymien palvelutaso oli yleisesti ottaen hyvä ennustetuilla liikennemäärillä. Aerolan alueen liittymä Tikkurilantiehen toimi hyvin. Viivytyksiä esiintyi ainoastaan vasemmalle kääntyvillä suunnilla, joiden palvelutaso oli tyydyttävä (C). Muiden suuntien palvelutaso oli erittäin hyvä (A). Tikkurilantien ja Rälssitien liittymän palvelutaso oli heikoin Tikkurilantien liittymistä. Erityisesti Rälssitietä etelästä tultaessa oli palvelutaso erittäin heikko (E/D). Myös Tikkurilantieltä idästä Rälssitielle etelään käännyttäessä oli palvelutaso tyydyttävä (C). Liittymään lisättiin Tikkurilantielle vasemmalla kääntyvien suuntien kaistat ja Rälssitielle heikon palvelutason suunnalle oikealle kääntyvien kaista, koska liittymässä oli paljon etelästä itään kääntyvää liikennettä. Lisäksi liittymään lisättiin liikennetieto-ohjattu liikennevalo-ohjaus. Liittymä toimi liikennevalo-ohjattuna hyvin. Rälssitien palvelutaso parani kaistojen lisäämisellä sekä liikennevaloohjauksella huomattavasti. Kuvassa 21 on esitetty vertailu liittymän tulosuuntien palvelutasoista liittymän ollessa nykytilanteen mukainen ja parannettu. 25
31 Kuva 21. Tikkurilantien ja Rälssitien liittymän palvelutasovertailu vuonna 2020 aamuhuipputunnin aikana. Vasemmalla valo-ohjaamattomana ja oikealla valoohjattuna. Kuvassa 22 on Rälssitien liittymän maksimijononpituudet nykyisillä järjestelyillä sekä parannettuna. Liittymän parannuksella sivusuunnan jononpituudet vähenevät huomattavasti. Liittymän valo-ohjaus vaikuttaa Tikkurilantien liikenteeseen erityisesti siten, että Tikkurilantietä lännestä tultaessa on Perintötie houkutteleva oikaisureitti Rälssitielle, jolloin voi välttää Rälssitien valot. Tämä näkyy myös Tikkurilantien länsisuunnan maksimijononpituudesta sekä Perintötien kasvaneesta liikennemäärästä, joka oli noin 100 ajon/h enemmän verrattuna tilanteeseen, jossa Rälssitien liittymä oli nykytilanteen mukainen. EI VALOJA VALOT Kuva 22. Tikkurilantien ja Rälssitien liittymän maksimijononpituudet vuonna 2020 aamuhuipputunnin aikana. 26
32 7.2 Vuoden 2035 tarkastelut Liikennemääräennusteet Vuoden 2035 liikennemääräennusteet on esitetty kuvissa 23 ja 24. Kuvassa 23 on verkkovaihtoehdon 2 aamuhuipputunnin liikennemäärällä ja kuvassa 24 verkkovaihtoehdon 3 iltahuipputunnin liikennemäärä. Verkkovaihtoehtojen välillä ei ole merkittävää eroa liikennemäärissä, koska tarkastelualueella on vähän vaihtoehtoisia reittejä. Suurin liikennemäärien eroavaisuus verkkovaihtoehtojen 2 ja 3 välillä oli aamuhuipputunnin aikana Tikkurilantien itäpäässä. Verkkovaihtoehdossa 2 Tikkurilantien pääsuunnan palvelutaso heikkenee, jolloin Tikkurilantietä idästä tulevat Rälssitielle menevät pyrkivät välttämään Tikkurilantien nelihaaraliittymät kääntymällä Kiitoradantielle ja siitä edelleen Valimotietä Äyritielle. Tämä johtui pääosin siitä, että simulointiverkkovaihtoehdoissa Tikkurilantien eteläosan liikennejärjestelyt olivat nykytilanteen mukaiset ilman liikennevalo-ohjauksia, jolloin Äyritie oli houkutteleva kiertoreitti. Kuva 23. Liikennemäärät aamuhuipputunti 2035 verkkovaihtoehto 2. 27
33 Kuva 24. Liikennemäärät iltahuipputunti 2035 verkkovaihtoehto Ilmakehän itäosa Kuvassa 25 on esitetty Ilmakehän itäosan eritasoliittymä ratkaisun yksittäisten liittymien palvelutasot aamuhuipputunnin aikana. Eritasoliittymä toimi aamuhuipputunnin aikana pääosin hyvin, mutta ongelmaksi muodostui Junkersintien ja Ilmakehän liittymä, jossa Junkersintien liittyvän suunnan palvelutaso oli huono (E). Heikko palvelutaso heijastui myös Junkersintien ja Kiitoradantien liittymään. 28
34 Kuva 25. Ilmakehän itäosan eritasoliittymäratkaisun liittymien palvelutasot aamuhuipputunnin aikana vuonna Samaisen liittymän palvelutasot on esitetty iltahuipputunnin aikana kuvassa 26. Ongelmaksi muodostui Pyhtäänkorventien ja Ilmakehän rampin liittymän palvelutaso, joka ylikuormittui huomattavasti Lentoasemalta tulevasta Tuusulanväylälle pohjoiseen menevästä liikenteestä sekä maankäytön tuottamasta Tuusulanväylää etelään suuntaavasta liikenteestä. Liittymän heikko palvelutaso vaikutti myös Ilmakehän sekä Manttaalitien liikenteeseen. Pyhtäänkorventien ja Kiitoradantien valo-ohjatun liittymän Kiitoradan suuntien palvelutasot olivat pääasiassa heikot, koska Pyhtäänkorventien liittyvä suunta tarvitsi paljon vihreätä aikaa. 29
35 Kuva 26. Ilmakehän itäosan eritasoliittymäratkaisun liittymien palvelutasot iltahuipputunnin aikana vuonna Vuoden 2035 tilanteesta voidaankin todeta, että Ilmakehän itäinen eritasoliittymä ei ole palvelutasoltaan toimiva ratkaisu. Aamuhuipputunnin tilanteessa liittymän toimisi, mikäli Junkersintieltä olisi vapaa oikea ja Ilmakehän kaistajärjestelyt olisivat siten, että suoraan länteen menevillä olisi vain yksi kaista ja Junkersintielle oikealle kääntyville olisi oma kaistansa. Tämä ratkaisu ei heikentäisi Ilmakehän palvelutasoa liittymässä. Iltahuipputunnin aikana eritasoliittymän kapasiteetti ei riitä välittämään Ilmakehää lännestä tulevaa liikennettä Pyhtäänkorventien ja Junkersintien kautta Tuusulanväylälle. Yhtenä vaihtoehtona olisi rakentaa Ilmakehältä pohjoisensuunnan ramppi Tuusulanväylälle, mutta tällöin Pyhtäänkorventien ja Ilmakehän liittymän palvelutaso etelän suunnalta olisi heikko Ilmakehän suuresta liikennemäärästä johtuen Ilmakehän länsiosa Ilmakehän länsiosan liittymien viivytyksiä ja maksimijonopituuksia tarkasteltiin sekä nykytilanteen mukaisena valo-ohjattuina että tilanteessa, jossa Ilmailutien ja Teknobulevardin eritasoliittymä on toteutettu. Kuvassa 27 on esitetty Ilmakehän liittymien palvelutasot aamuhuipputunnin aikana, kun Teknobulevardin ja Ilmailutien liittymäjärjestelyt ovat nykyisen mukaiset. Kuvassa 28 on saman tilanteen maksimijononpituudet, jotka tarkasteluissa ilmenivät. 30
36 Kuva 27. Ilmakehän länsiosan liittymien palvelutasot aamuhuipputunnin aikana vuonna Kuva 28. Ilmakehän, Teknobulevardin ja Ilmailutien maksimijononpituudet aamuhuipputunnin aikana vuonna
37 Aamuhuipputunnin aikana Lentoasemantieltä etelästä oli paljon liikennettä erityisesti Ilmakehän idän suuntaan Tietotielle sekä Lentoaseman tekniselle alueelle. Lentoasemantien ja Ilmakehän itäisemmässä ramppiliittymässä liikennevalo-ohjausta painotettiin rampilta tuleville sekä Ilmakehää idästä lentoaseman suuntaan meneville. Tämä näkyy itäisen ramppiliittymän Ilmakehää suoraan itään menevän suunnan palvelutasossa, joka on välttävä (D). Myös läntisimmän ramppiliittymän palvelutasossa näkyy Tietotielle ja tekniselle alueelle suuntautunut suuri liikennemäärä, joka vaati lännen suunnasta paljon vihreätä aikaa heikentäen rampilta tulevan ja rampille vasemmalle kääntyvän suunnan palvelutasoa luokkaan C tai D. Teknobulevardin ja Ilmailutien liittymät toimivat viivytyksillä mitattuna pääasiassa hyvin. Molemmissa liittymissä heikoin palvelutaso oli vasemmalle kääntyvillä suunnilla, jotka olivat luokkaa C tai D. Ilmakehän, Tenkobulevardin ja Ilmailutien liittymäalueen iltahuipputunnin palvelutasotarkasteluissa pyrittiin minimoimaan Ilmakehän itäosan liittymän heikko palvelutaso, joka aiheutti jonoutumista Ilmakehälle Ilmailutien ja Teknobulevardin liittymään asti. Tarkasteluissa ohjattiin suurin osa lentoasemalta Tuusulanväylälle suuntaavasta liikenteestä jatkamaan suoraan Ilmakehää itään Tuusulanväylälle, jolloin Ilmakehällä ei ollut jonoja Ilmailutien itäpuolella idän suunnan kaistoilla. Kuvassa 29 on esitetty Ilmakehän liittymien palvelutasot iltahuipputunnin aikana, kun Teknobulevardin ja Ilmailutien liittymäjärjestelyt ovat nykyisen mukaiset. Kuvassa 30 on saman tilanteen maksimijononpituudet, jotka tarkasteluissa ilmenivät. Kuva 29. Ilmakehän länsiosan liittymien palvelutasot iltahuipputunnin aikana vuonna
38 Kuva 30. Ilmakehän, Teknobulevardin ja Ilmailutien maksimijononpituudet iltahuipputunnin aikana vuonna Vuoden 2035 iltahuipputunnin tarkasteluissa oli paljon liikennettä Tietotieltä ja lentoaseman tekniseltä alueelta Lentoasemantielle etelän suuntaan. Läntisimmän ramppiliittymän liikennevaloajoituksissa painotettiin vasemmalle Lentoasemantien rampille kääntyvää suuntaa. Läntisimmän ramppiliittymän suuntien palvelutasot olivatkin pääasiassa vain kohtalaiset (C) tämän vuoksi. Itäisemmän ramppiliittymän pääsuunnan palvelutasot olivat kohtalaiset (C). Lentoasemantieltä etelästä oli jonkin verran vasemmalle Ilmakehälle kääntyvää liikennettä, joka heikensi pääsuunnan palvelutasoa. Teknobulevardin ja Ilmailutien liittymissä heikoin palvelutaso oli sivusuunnilla ja Ilmakehältä vasemmalle käännyttäessä. Näiden suuntien palvelutasot olivat luokkaa C tai D. Ilmakehän länsiosan liittymäjärjestelyistä vuoden 2035 tilanteessa voidaan tarkasteluiden pohjalta todeta, että valo-ohjatuissa liittymissä esiintyvät viivytykset eivät olleet kovin suuria. Sitä suuremman ongelman muodostivat maksimijononpituudet Teknobulevardin ja Ilmailutien liittymissä, jotka pahimmassa tapauksessa olivat esimerkiksi aamuhuipputunnin aikana Teknobulevardin liittymästä Ilmailutielle saakka. Tarkasteluissa jotka suoritettiin verkkovaihtoehdolla 3 eli tilanteessa, jossa Ilmakehän, Teknobulevardin ja Ilmailutien liittymä oli toteutettu eritasoliittymänä, ei viivytyksiä juurikaan esiintynyt. Eritasoratkaisussa ainoa liittymä, jossa oli hyvästä palvelutasosta poikkeava suunta, oli Ilmailutien ja Ilmakehän lännensuunnan ramppi iltahuipputunnin aikana, jossa va- 33
39 semmalle kääntyvän suunnan palvelutaso oli tyydyttävä (C). Tämä johtui Ilmailutieltä tulevasta Ilmakehää Tuusulanväylälle menevästä liikenteestä, jota oli erittäin paljon. Tästä samaisesta liikenteestä johtuen tulisi Ilmakehän Teknobulevardin puoleisella rampilla olla kaksi vastaanottavaa kaistaa, jotta Teknobulevardin vasemmalle kääntyvän suunnan palvelutaso olisi hyvä Tikkurilantie verkkovaihtoehto 2 Kuvissa 31 ja 32 on esitetty Tikkurilantien liittymien palvelutasot suunnittain verkkovaihtoehdolla 2 aamu- ja iltahuipputunnin aikana. Verkkovaihtoehdossa 2, jossa Tikkurilantiellä oli joukkoliikenteen runkolinja omalla tilavarauksella, ei Tikkurilantiellä ollut täysin ylikuormitettuja liittymiä. Heikoimman palvelutason liittymiä olivat Rälssitien ja Manttaalitien nelihaaraliittymät, joissa heikoimpien suuntien palvelutasot olivat luokkaa C- D. Lentoasemantieltä oli paljon liikennettä Tietotielle ja Tikkurilantietä länteen aamuhuipputunnin aikana. Tämä näkyy Tikkurilantien ja Lentoasemantien rampin läntisessä liittymässä, jossa vasemmalle kääntyvän suunnan palvelutaso oli välttävä (D). Iltahuipputunnin aikana Tikkurilantieltä lännestä sekä Tietotieltä oli paljon liikennettä Lentoasemantielle etelään, jolloin läntisen Lentoasemantien rampin Tikkurilantielle vasemmalle kääntyvän suunnan palvelutaso oli luokkaa D, koska Tikkurilantieltä vasemmalle kääntyvä suunta tarvitsi paljon vihreätä aikaa, jotta liikenne ei jonoutuisi Tikkurilantielle rampista Tietotien suuntaan. Kuva 31. Tikkurilantien liittymien aamuhuipputunnin palvelutasot vuonna 2035, kun kadulla on joukkoliikenteen runkolinja omalla tilavarauksella. 34
40 Kuva 32. Tikkurilantien liittymien iltahuipputunnin palvelutasot vuonna 2035, kun kadulla on joukkoliikenteen runkolinja omalla tilavarauksella Tikkurilantie verkkovaihtoehto 3 Kuvissa 33 ja 34 on esitetty Tikkurilantien liittymien palvelutasot suunnittain verkkovaihtoehdolla 3 aamu- ja iltahuipputunnin aikana. Verkkovaihtoehdossa 3 oli Tikkurilantiellä vähintään vasemmalle kääntyvien suuntien kaistat kaikissa liittymissä. Liittymien palvelutasoissa ei ole suurta eroa aamu- ja iltahuipputunnin välillä. Lentoasemantien ramppien ja Tikkurilantien liittymissä esiintyy palvelutasojen vaihtelua, koska aamuhuipputunnin aikana Lentoasemantieltä on paljon liikennettä Tikkurilantielle länteen ja Tietotielle. Iltahuipputunnin aikana liikennettä on puolestaan paljon Tikkurilantieltä Lentoasemantielle. 35
41 Kuva 33. Tikkurilantien liittymien aamuhuipputunnin palvelutasot vuonna 2035, kun kaikissa liittymissä on vähintään vasemmalle kääntyvien kaistat. Kuva 34. Tikkurilantien liittymien iltahuipputunnin palvelutasot vuonna 2035, kun kaikissa liittymissä on vähintään vasemmalle kääntyvien kaistat. 36
42 8 JOHTOPÄÄTÖKSET Suunnitellun maankäytön tuottama liikenne ei vaikuta merkittävästi Veromiehen alueen liikenteen toimivuuteen. Lentoaseman, Tietotien sekä Tikkurilantien kasvaneilla liikennemäärillä on suurempi vaikutus liittymien palvelutasoon alueella. Suunnittelualueen sisäiset liittymäratkaisut toimivat hyvin sekä vuoden 2020 että 2035 tarkasteluissa. Liittymissä ei esiinny suuria palvelutasoa heikentäviä viivytyksiä. Kehä III:n parantamisen toisessa vaiheessa rakennettavat uudet liittymät, Tikkurilantien ja Lentoasemantien eritasoliittymä sekä tarkastelualueen lounaiskulmassa oleva Äyrikujan yhteys Lentoasemantielle, parantavat Tikkurilantien sekä Lentoasemantien palvelutasoa. Tulevaisuudessa tulee kuitenkin harkita toimenpiteitä, joilla voidaan parantaa Tikkurilantien ja Lentoasemantien liittymäalueen palvelutasoa, jota kuormittaa suuri liikennemäärä aamuhuipputunnin aikana Tietotien suuntaan ja iltahuipputunnin aikana Tietotien suunnalta Lentoasemantielle. Vuoden 2020 tarkasteluiden perusteella tulisi Rälssitien ja Tikkurilantien liittymä parantaa valo-ohjauksella. Lisäksi tulee harkita Junkersintien ja Kiitoradantien liittymän parantamista valo-ohjauksella. Tarkastelualueella olleen Rälssitien ja Äyritien liittymän sivusuuntien palvelutasot olivat huonot, joten tämänkin liittymän parantamista tulee harkita vuoteen 2020 mennessä. Ilmakehän liittymät toimivat kohtalaisesti vuoden 2020 tilanteessa, mutta liittymien parannuksia tulisi harkita. Lentoasemantien ramppien ja Ilmakehän liittymien liikennevalo-ajoituksia tulisi muuttaa vastaamaan Tietotien ja lentoaseman teknisen alueen kasvaneita liikennemääriä. Vuoden 2035 tilanteessa Tikkurilantien palvelutaso on edelleen kohtalainen riippumatta siitä, onko kadulla joukkoliikenteen runkolinja. Ilmakehän, Teknobulevardin ja Ilmailutien eritasoliittymä tulisi toteuttaa vuoteen 2035 mennessä. Liittymissä ei esiinny suuria viivytyksiä, mutta maksimijononpituudet voivat haitata liittymien toimintaa. Ilmakehän itäisen eritasoliittymän kapasiteetti ei riitä vuoden 2035 ennustetuilla liikennemäärillä. Vuoteen 2035 mennessä tuleekin toteuttaa pohjoisen suunnan rampit Ilmakehän ja Tuusulanväylän liittymään. Alueelle tulisi tulevaisuudessa järjestää bussilinja, joka kiertää suunnittelualueen sisällä Manttaalitien jatkeella ja Teknobulevardilla. Linjalla taattaisiin alueen sisäosan hyvä joukkoliikenteen palvelutaso. Ilmakehän, Ilmailutien ja Teknobulevardin eritasoliittymässä tulee järjestää jalankulun, pyöräilyn ja autoliikenteen risteäminen eritasossa, koska Ilmailutien ja Ilmakehän välillä on paljon liikennettä. Lentoaseman terminaaliratkaisujen vaikutusta Veromiehen alueen liikenneverkkoon tulisi tutkia tarkemmin tätä selvitystä laajemmalla verkkotarkastelulla. Lisäksi Tikkurilantien tarkemmassa jatkosuunnittelussa tulee tutkia tarkemmin mahdollisen joukkoliikenteen runkolinjan sekä tarkentuneiden maankäyttösuunnitelmien vaikutusta liikennevalo-ohjaukseen. 37
43 LÄHTEET Arkkitehtuuritoimisto Heikkinen-Komonen Oy Veromiehen Pyhtäänvuoren alueen viitesuunnitelma. Helsinki. Viitattu vantaawwwstructure/72408_veromiehen_viitesuunnitelma_2011.pdf Arkkitehtuuritoimisto Heikkinen-Komonen Oy Veromiehen ideasuunnitelma. Helsinki. Elolähde, T Veromiehen matriisit. Vastaanottaja Eero Lyytikäinen. [Sähköpostiviesti]. Viitattu Finavia Helsinki-Vantaan lentoaseman pitkän aikavälin kehittäminen. Vantaa. Helsingin seudun liikenne Aviapolis-alueen joukkoliikennesuunnitelma. Viitattu Prokkola, R., Luttinen, T., Ristikartano, J. & Velhonoja, P Liikenne ja väylät 1. Helsinki: Otavan kirjapaino, Pyöräilyn ja kävelyn Reittiopas n.d. HSL. Viitattu Ramboll Finland Oy Vantaan Akselin alueen liikenne-ennuste ja toimivuustarkastelu. Espoo. Sirniö, T Joukkoliikennemuotojen vertailu Vantaan poikittaisessa runkoliikenteessä. Tampereen teknillinen yliopisto. Rakennustekniikan koulutusohjelma. Diplomityö. Sito Oy Maantien 135 Lentoasemantien pohjoisosan rakennussuunnitelma kansio 10B. Espoo. Sito Oy Tietotien ja Lentoasemantien välisen korttelin liikenteellinen tarkastelu. Espoo. Strafica Kehä III, Vantaankoski Lentoasema tieliikenne-ennuste. Helsinki. Strafica Vantaan tie- ja pääkatuverkon liikenne-ennusteet. Helsinki. Uudenmaan ELY-keskus Tiesuunnitelma Kehä III:n (E18/kantatie 50) ja Lentoasemantien (maantie 135) parantaminen. Helsinki. Vantaan kaupunki Autoliikenne Vantaalla Vantaa. Vantaan kaupunki Veromieheen uusi asuinalue, osallistumis- ja arviointisuunnitelma. Vantaa. Viitattu
44 vantaawwwstructure/74195_002150_oas.pdf Vantaan kaupunki Teollisuusalueen käyttöä monipuolistetaan Veromiehessä. Vantaa. Viitattu taan_veromiehessa_nro_002132_ Vantaan kaupunki Veromiehen kasvualusta, kaavaselostus nro Vantaa. Viitattu vantaawwwstructure/70496_002132_selostus_26_09_2011.pdf Ympäristöministeriö Liikennetarpeen arviointi maankäytönsuunnittelussa. Helsinki. WSP Finland Oy Aviapolis-alueen kävely- ja pyöräilyselvitys. Helsinki. WSP Finland Oy Lielahden osayleiskaavan liikenneselvitys. Helsinki. Viitattu s.pdf 39
VANTAAN AKSELIN ALUEEN LIIKENNE- ENNUSTE JA TOIMIVUUSTARKASTELUT
Ramboll Finland Oy PL 3, Piispanmäentie 5 02241 ESPOO Puh. 020 755 611 Fax 020 755 6202 www.ramboll.fi VANTAAN AKSELIN ALUEEN LIIKENNE- ENNUSTE JA TOIMIVUUSTARKASTELUT Päivämäärä 23.2.2011 SISÄLTÖ 2 1
SULAN ALUEEN LIITTYMÄSELVITYS
Vastaanottaja Tuusulan kunta Asiakirjatyyppi PROJEKTIMUISTIO Päivämäärä 27.03.2014 SULAN ALUEEN LIITTYMÄSELVITYS SULAN ALUEEN LIITTYMÄSELVITYS Tarkastus 02 Päivämäärä 27/3/2014 Laatija Tarkastajat Riku
Vapaudentien jatkeen liikennetarkastelu 10.11.2015
Vapaudentien jatkeen liikennetarkastelu 10.11.2015 Liikenne-ennusteen päivittäminen Liikenne-ennuste pohjautuu Keski-Nurmon osayleiskaavatyön yhteydessä laadittuun ennusteeseen vuodelle 2040 Ennusteen
Turvesuonkadun hypermarketin liittymän toimivuustarkastelut 17.10.2007. WSP Finland Oy
Turvesuonkadun hypermarketin liittymän toimivuustarkastelut 17.10.2007 WSP Finland Oy 1. TARKASTELUN LÄHTÖKOHDAT Työn tarkoituksena oli tutkia eri liittymäratkaisujen liikenteellistä toimivuutta Turvesuonkadun
16UTS0003 31.3.2011 OY SUNNY-TRADING LTD HÄMEENLINNAN KAUPUNKI SUNNY CAR CENTER ALUEELLINEN LIIKENNESELVITYS
16UTS0003 31.3.2011 OY SUNNY-TRADING LTD HÄMEENLINNAN KAUPUNKI SUNNY CAR CENTER ALUEELLINEN LIIKENNESELVITYS 1 Esipuhe Tämä liikenneselvitystyö on laadittu Oy Sunny-Trading Ltd :n toimeksiannosta. Se käsittää
HARVIALAN ALUEEN LIIKENNE RAKENNUSKESKUS CENTRA 30.9.2011
HARVIALAN ALUEEN LIIKENNE RAKENNUSKESKUS CENTRA 30.9.2011 1 AIKAISEMMAT SUUNNITELMAT Vuonna 2010 tehtiin Harvialan alueen liikenneselvitys Selvityksessä tutkittiin v. 2030 ennustetilannetta, jossa alueelle
PAINOKANKAAN-KARANOJAN LIIKENNESELVITYS
1(10) 15.11.2010 MUISTIO PAINOKANKAAN-KARANOJAN LIIKENNESELVITYS 1. Yleistä Painokankaan-Karanojan osayleiskaava-alue (kuva 1) sijaitsee valtatien 10, Orsitien ja valtatien 3 eteläpuolella. Alueen toteutuneen
RAJALINNAN TYÖPAIKKA-ALUE II, 3449, LIIKENNESELVITYS
1/5 Kaavoitus RAJALINNAN TYÖPAIKKA-ALUE II, 3449, LIIKENNESELVITYS Tehtävä Tehtävänä oli tarkastella asemakaava-alueen liikennejärjestelyjä, asemakaavan vaikutusta liikenneverkkoon sekä uuden maankäytön
Kortteli 114 asemakaava Liikennetarkasteluja ja vaikutuksia. Liikenneinsinööri Sari Piela
Kortteli 114 asemakaava Liikennetarkasteluja ja vaikutuksia Liikenneinsinööri Sari Piela 05.11.2015 LIIKENNELASKENNAT ST1 LÄHEISYYDESSÄ 5.11.2015 2 Liikennelaskennat JUHOLANKADUN JA URHEILUKADUN RISTEYS
Sipoon Söderkullan liikenteellinen selvitys
16.01.2014 LPo, MTu, TLe Raportti 16.1.2014 16.1.2014 1 (15) SISÄLTÖ 1 TYÖN LÄHTÖKOHDAT... 2 1.1 Työn tausta... 2 1.2 Söderkullan alueen tie- ja katuverkko... 2 1.3 Alueen kehittyminen ja suunnitelmat...
Rykmentinpuiston keskustan asemakaava-alueen keskeisten katuliittymien toimivuustarkastelut Katarina Wallin ja Olli Haveri
Rykmentinpuiston keskustan asemakaava-alueen keskeisten katuliittymien toimivuustarkastelut Katarina Wallin ja Olli Haveri Tarkastelumenetelmä Simuloimalla tutkittiin Tuusulan Rykmentinpuiston keskustan
Kotkan Kantasataman liikenneselvitys Toimivuustarkastelut. Strafica Oy 27.11.2014
LIITE 6 Kotkan Kantasataman liikenneselvitys Toimivuustarkastelut Strafica Oy 27.11.2014 Kantasataman lopputilanne 6.11.2014 2 Liikenne-ennuste Keväällä 2014 laadittua liikenne-ennustetta päivitettiin
MUISTIO. Kyllösen asemakaava Limingassa liikenneselvitys
MUISTIO Projekti Asiakas Limingan maankäytön kehittäminen vaikutukset valtatien Sweco Ympäristö Päivämäärä 30.9.2014 Laatija Tuomo Vesajoki, Jouko Hintsala, Vesa-Pekka Saunakangas Kyllösen asemakaava Limingassa
Peuraniityn kunnallistekninen yleissuunnitelma, Liikenteen toimivuustarkastelut
Raportti Peuraniityn kunnallistekninen yleissuunnitelma, Liikenteen toimivuustarkastelut 28.5.2015 Sisältö Sisältö... 2 1. Tarkastelumenetelmä ja liikenne-ennuste... 3 1.1. Tarkastelumenetelmä... 3 1.2.
Vanhan Rauman katujärjestelyjen muutoksen liikenteellinen toimivuus
6.9.2013 1 (8) Vanhan Rauman katujärjestelyjen muutoksen liikenteellinen toimivuus Lähtökohdat Työssä on tarkasteltu Kuninkaankadun ja Kauppakadun katujärjestelyjen muutosten vaikutuksia Vanhan Rauman
VIIRINLAAKSON MATKA- JA KAUPPAKESKUS, KLAUKKALA
VIIRINLAAKSON MATKA- JA KAUPPAKESKUS, KLAUKKALA TOIMIVUUSTARKASTELUT LIITE: LIIKENTEEN TOIMIVUUSTARKASTELUT NYKYTILANTEESSA Sami Iikkanen, Jukka Räsänen 20.5.2014 LISÄTARKASTELUJEN TARKOITUS Lisätarkastelut
Palomiehentien liikenteen toimivuustarkastelut
Palomiehentien liikenteen toimivuustarkastelut Tarkastelumenetelmä ja tarkasteltavat vaihtoehdot Simuloimalla tutkittiin Espoon Sepänkylään toteutettavan erikoistavarakaupan vaikutuksia lähiympäristön
KIVISTÖN KAUPUNKIKESKUS, LIIKENNE 9.10.2014
KIVISTÖN KAUPUNKIKESKUS, LIIKENNE 9.10.2014 LIIKENNE-ENNUSTEET ja LIIKENTEEN TOIMIVUUSTARKASTELUT Kivistön kaupunkikeskuksen suunnittelun yhteydessä on laadittu HSL:n tuoreimpia liikennemalleja hyödyntäen
Mäkelänkadun toimivuustarkastelut Aamuhuipputunti 2020 Iltahuipputunti
Mäkelänkadun toimivuustarkastelut Aamuhuipputunti 2020 Iltahuipputunti 2020 (AHT) (IHT) Yleistä 2 Mäkelänkadun toimivuustarkasteluissa on käytetty nykyistä liikenneverkkoa täydennettynä Hämeentien eteläosan
NURMIJÄRVI OJAKKALANTIEN JA HELSINGINTIEN LIITTYMÄN LIIKENNEVALORATKAISU
NURMIJÄRVI OJAKKALANTIEN JA HELSINGINTIEN LIITTYMÄN LIIKENNEVALORATKAISU MUISTIO 30.11.2010 1-1 Päivämäärä 30/11/2010 Laatija Čapek Karel, Nyberg Johanna Tarkastaja Hyväksyjä SISÄLTÖ 1. TYÖN LÄHTÖKOHDAT
MUISTIO J. Rinta-Piirto 4.6.2008 Seinäjoen Itikanmäki Liikenne-ennuste ja arvioita toimivuuksista Lähtökohtia Seinäjoen Itikanmäen alueelle on suunnitteilla uutta maankäyttöä. Tavoitteena on muuttaa joen
Oulun tiepiiri VT 20:N JA MT 848:N LIITTYMÄN TOIMIVUUS: SIMULOINTITARKASTELU JA LIIKENNEVALO-OHJAUKSEN TARVE
Oulun tiepiiri VT 20:N JA MT 848:N LIITTYMÄN TOIMIVUUS: SIMULOINTITARKASTELU JA LIIKENNEVALO-OHJAUKSEN TARVE MUISTIO 22.2.2005 SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO 1 1 TARKASTELUALUE JA MENETELMÄT 2 2 TOIMIVUUS
KARTANONRINTEEN ASEMAKAAVA-ALUEEN LIIKENTEEN TOIMIVUUSTARKASTELU SIPOO
KARTANONRINTEEN ASEMAKAAVA-ALUEEN LIIKENTEEN TOIMIVUUSTARKASTELU SIPOO Muistio 16.3.2012 Laatija: Johanna Nyberg, Ramboll Finland Oy Tarkistanut: Ari Sirkiä, Ramboll Finland Oy 1. TYÖN LÄHTÖKOHDAT 1.1
Niiralan asemakaavamuutos, liikenneennuste ja toimivuustarkastelut
Niiralan asemakaavamuutos, liikenneennuste ja toimivuustarkastelut Ennakkoaineisto 13.1.2015 Sito Oy Ympäristösi parhaat tekijät 2 Liikenneselvityksen sisältö Työssä on tarkasteltu Niiralan asemakaava-alueelle
Lentokonetehtaan liikenteelliset vaikutukset. Aineisto / Sitowise
Lentokonetehtaan liikenteelliset vaikutukset Aineisto / Sitowise 2 Härmälänrannan alueen kehittyminen Nykytila Asunnoista valmiina noin 40% (Pääosa Valmetinkadun itäpuolella) Työmaaliikenne Useita asuintaloja
Länsirannan asemakaavan muutos
Länsirannan asemakaavan muutos Liikennetuotos ja liikennejärjestelyjen toimivuus 30.1.2014 Ympäristösi parhaat tekijät Liikennetuotokset illan huipputunnilla 2 Liikennetuotoksen arvioissa on käytetty kulkutapana
VIITASAAREN VÄHIT- TÄISKAUPAN SUURYK- SIKÖN LIIKENNESELVITYS
Vastaanottaja Viitasaaren kaupunki Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä Syyskuu 2014 VIITASAAREN VÄHIT- TÄISKAUPAN SUURYK- SIKÖN LIIKENNESELVITYS Liikenneselvitys 1 SISÄLTÖ 1. Lähtökohdat 2 1.1 Liikennöintiselvityksen
NOUSIAISTEN KUNTA. Työ: 26725. Tampere 20.1.2014
NOUSIAISTEN KUNTA Kaitaraisten yritysalueen asemakaavan liikenneselvitys Työ: 26725 Tampere 20.1.2014 AIRIX Ympäristö Oy PL 453 33101 Tampere Puhelin 010 2414 000 Telefax 010 2414 001 Y-tunnus: 0564810-5
Palomiehentien liikenteen toimivuustarkastelut
Raportti Palomiehentien liikenteen toimivuustarkastelut 20.11.2015 Sisältö Sisältö... 2 1. Suunnitelman yleiskuvaus... 3 2. Tarkastelumenetelmä ja liikenne-ennuste... 4 2.1. Tarkastelumenetelmä... 4 2.2.
ERIKSNÄSIN OYK-ALUEEN LIIKENNE- ENNUSTE JA LIIKENTEEN TOIMIVUUSTARKASTELUT
Ramboll Finland Oy Espoo, pääkonttori PL 25, Säterinkatu 6 FI-02601 Espoo ERIKSNÄSIN OYK-ALUEEN LIIKENNE- ENNUSTE JA LIIKENTEEN TOIMIVUUSTARKASTELUT Puh. 020 755 611 Fax 020 755 6202 www.ramboll.fi Päivämäärä
Lavolankadun liikenneselvitys: liikenteellinen toimivuustarkastelu
Mikko Jokinen Trafix Oy 14.12.2017 : liikenteellinen toimivuustarkastelu Trafix Oy 1 : liikenteellinen toimivuustarkastelu Tarkastelukohde Tarkastelun kohteena on Lappeenrannan Lavolankadun liikenteellinen
LIITE 5 BASTUKÄRRIN LOGISTIIKKA-ALUEEN LIIKENNESELVITYS
LIITE 5 BASTUKÄRRIN LOGISTIIKKA-ALUEEN LIIKENNESELVITYS MUISTIO 16.10.2007 SISÄLLYSLUETTELO SISÄLLYSLUETTELO 1 1 TARKASTELUALUE 2 1.1 Tarkastelukohde ja liikennemäärät... 2 1.2 Liittymäjärjestelyt... 3
Mustolan asemakaavan liikenneselvitys Liikenteellinen toimivuustarkastelu
Mustolan asemakaavan liikenneselvitys Liikenteellinen toimivuustarkastelu Tarkastelussa Lappeenrannan Mustolan asemakaava-alueen liikenteellinen toimivuus ja liiketilan kasvun vaikutukset nykyisen ja vuoden
Jaakko Tuominen 14.1.2013 1 (8)
Jaakko Tuominen 14.1.2013 1 (8) 1 Yleistä Tarkastelualue sijaitsee Tuusulassa Vantaan rajalla. Kuva 1: tarkastelualueen sijainti (www.tuusula.fi) Kelatien alue on pienteollisuusaluetta ja alueen toteutunut
LIIKENTEELLISET TARKASTELUT HENNA, ORIMATTILA
Intended for Jouko Kunnas Document type Muistio Date Kesäkuu 2014 LIIKENTEELLISET TARKASTELUT HENNA, ORIMATTILA LIIKENTEELLISET TARKASTELUT HENNA, ORIMATTILA Date 2014/05/30 J. Nyberg, J. Räsänen Made
18.12.2013 VAAHTERAMÄEN ASEMAKAAVAN JA KLAUKKALAN MONITOIMITALON LIIKENNESELVITYS
18.12.2013 VAAHTERAMÄEN ASEMAKAAVAN JA KLAUKKALAN MONITOIMITALON LIIKENNESELVITYS LIIKENNESELVITYS Tarkastus 03 Päivämäärä 18/12/2013 Laatija Mari Kinttua Tarkastaja Jukka Räsänen Hyväksyjä Jukka-Pekka
Trafix Oy Kuva 1. Tarkastelussa käytetyt liikennejärjestelyt; yksikaistainen kiertoliittymä (VE1).
Mutkakadun kiertoliittymän toimivuustarkastelu Toimivuustarkastelussa tutkittiin Mutkakadun ja Snellmaninkadun liittymän muuttamista kiertoliittymäksi ennusteen 2014 ja vuoden 2025 iltahuipputunnin liikennemäärillä.
FOCUS-ALUEEN LIIKENNETARKASTELUT
FOCUS-ALUEEN LIIKENNETARKASTELUT Lähtökohdat ja oletukset Liikenteellinen toimivuustarkastelu on laadittu Paramics-mikrosimulointiohjelmalla. Tarkastelualue on esitetty kuvassa 1. Toimivuustarkasteluissa
Liikennesuunnittelu, referenssejä
1 (6) Liikennesuunnittelu, referenssejä Moisio-Kyyhkylän osayleiskaava-alueen ja Kirkonvarkauden asemakaava-alueen liikenneselvitykset, Mikkelin kaupunki, 2013 2014 Mikkeli on Etelä-Savon maakuntakeskus
Lumijoentien (st 813) ja vt 8:n liittymän toimivuus. Oikealle kääntymiskaistan tarveselvitys
Lumijoentien (st 813) ja vt 8:n liittymän toimivuus Oikealle kääntymiskaistan tarveselvitys Tiehallinto Oulun Tiepiiri 2005 Lähtökohdat ja tavoitteet... 2 Lähtökohdat... 4 Tarkastelu... 10 Johtopäätökset...
Kehä III: Raskaan liikenteen ohituskiellon vaikutukset sujuvuuteen välillä Pakkala - Vt 3
Riku Nevala Kehä III: Raskaan liikenteen ohituskiellon vaikutukset sujuvuuteen välillä gg Tiehallinnon sisäisiä julkaisuja 45/2008 Riku Nevala Kehä III: Raskaan liikenteen ohituskiellon vaikutukset sujuvuuteen
Liittymän toiminta nelihaaraisena valo-ohjaamattomana liittymänä Ristikkoavaimentien rakentamisen jälkeen.
Porvoon kaupunki 7224 Loviisantien yritysalue Toimivuustarkastelu Tämä toimivuustarkastelu on laadittu Porvoon kaupungin toimeksiannosta. Tarkastelun kohteena on liikenteellinen toimivuus Loviisantie Porvoon
Takumäentie Takumäenkuja Pälkäneentie (Kt 57) Tölkkimäentie Vt 3. Wartiamäentie (mt 130)
Takumäenkuja asemakaavamuutos 2523, Pullerinmäki, liikennetarkastelu 30.12.2015 Liikennetarkastelu on tehty Takumäenkujan asemakaavan muutosta varten (kohteen sijainti liitteessä 1). Kaavan tarkoituksena
ELOVAINION KOHDAN LIIKENTEELLINEN SELVITYS
ELOVAINION KOHDAN LIIKENTEELLINEN SELVITYS LIIKENNE-ENNUSTE LÄHTÖKOHDAT Liikenteellisiä tarkasteluita varten laadittiin liikenne-ennuste Ylöjärven keskustan alueelta. Ennusteessa on otettu huomioon Ylöjärven
Suupohjantien ja Kantatie 67:n liittymän n toimivuustarkastelut 18.6.2010.2010
Suupohjantien ja Kantatie 67:n liittymän n toimivuustarkastelut 18.6.2010.2010 Yleistä tarkasteluista Toimivuustarkastelut pohjautuvat nykytilanteen liikennelaskentaan tarkasteltavasta liittymästä sekä
SEPÄNKYLÄN OSAYLEIS- KAAVAN LIIKENNESELVITYS
Sepänkylän osayleiskaava, Mustasaari 2014, päivitetty 02/2016 (liikenne-ennuste, tienimet) SEPÄNKYLÄN OSAYLEIS- KAAVAN LIIKENNESELVITYS 1. SELVITYKSEN SISÄLTÖ JA TAVOITE Tämä liikenneselvitys on osa Sepänkylän
MÄSKÄLÄN KAAVARUNKOALUEEN LIIKENTEELLINEN SELVITYS
1(7) 19.9.2014 MUISTIO MÄSKÄLÄN KAAVARUNKOALUEEN LIIKENTEELLINEN SELVITYS 1. Yleistä Tässä Mäskälän kaavarunkoalueen liikenteellisessä selvityksessä tarkastellaan kaavakaavarunkoalueen synnyttämän liikenteen
Aulangontie 1, Hämeenlinna
Aulangontie 1, Hämeenlinna Liikenteen toimivuustarkastelut Sito Parhaan ympäristön tekijät Simulointimallit: nyky- ja vertailuverkko NYKYVERKKO VERTAILUVERKKO Kääntyvien kaista, johon mahtuu 2 henkilöautoa
HSL-alueen poikittaisliikenteen kehittämissuunnitelma 2012-2022. 23.8.2011 Ville Lehmuskoski
HSL-alueen poikittaisliikenteen kehittämissuunnitelma 2012-2022 23.8.2011 Ville Lehmuskoski Projektin tavoitteet Vastata ennustettuun poikittaisliikenteen kysynnän merkittävään kasvuun Linjaston kehittäminen
Porvoo, Kuninkaanportin ja Eestinmäen kaavaalue, liikenteelliset tarkastelut
Matti Keränen Trafix Oy 22.8.2011 Porvoo, Kuninkaanportin ja Eestinmäen kaavaalue, liikenteelliset tarkastelut Tehtävän kuvaus Tässä muistiossa tarkastellaan Porvoon Kuninkaanportin ja Eestinmäen kaavaalueiden
VIHDIN KUNTA. Työ: E23375. Tampere 8.10.2009
VIHDIN KUNTA Liikenteellinen toimivuustarkastelu Enärannan eteläosan asemakaavatyötä (kaava N 144) varten Työ: E23375 Tampere 8.10.2009 AIRIX Ympäristö Oy PL 453 33101 Tampere Puhelin 010 2414 000 Telefax
MIKKELÄN TAKOMON LIIKENNESELVITYS
MIKKELÄN TAKOMON LIIKENNESELVITYS 31.10.2017 LÄHTÖKOHDAT Työssä tarkasteltiin Espoontien ja Teirinsyrjän liittymään tarvittavia liikennejärjestelyjä - hankkeen toteutuessa. Nykyisessä asemakaavassa päivittäistavarakaupan
Pirkkalan keskustakorttelin asemakaavan muutoksen liikenneselvitys
Pirkkalan keskustakorttelin asemakaavan muutoksen liikenneselvitys Lisätarkastelu muuttuneiden maankäyttösuunnitelmien perusteella Maiju Lintusaari Sito Parhaan ympäristön tekijät Lähtötiedot Asumisen
Kauppajoupin liikenneselvitys. toimivuustarkastelut
Kauppajoupin liikenneselvitys Liikenne-ennusteet ennusteet ja toimivuustarkastelut 06.05.2010 Yleistä liikenne-ennusteista ennusteista Liikenne-ennusteet laadittiin Seinäjoen liikennemallin tuloksia hyödyntäen
Rasinkylän asemakaavan liikennetarkastelu. Strafica Oy
Rasinkylän asemakaavan liikennetarkastelu Strafica Oy 15.4.2015 Tarkastelun sisältö Rasinkylän asemakaava-alue sijoittuu Kotkan Sutelan kaupunginosaan, Sutelantien, Pernoontien ja Mussalontien risteysalueen
KAUPIN KAMPUKSEN LIIKENNEJÄRJESTELYT
KAUPIN KAMPUKSEN LIIKENNEJÄRJESTELYT 22.10.2013 SELVITYKSEN SISÄLTÖ Nykyliikenteen liikennemäärät Liikenne-ennuste 10v ja 20v päähän Liikenteen toimivuustarkastelut Pääoven edustan liikennejärjestelyt
Lielahtitalon asemakaavamuutos, kaava 8377, Tampere. Liikenneselvitys
Lielahtitalon asemakaavamuutos, kaava 8377, Tampere Liikenneselvitys 28.3.2011 Lielahtitalon asemakaava 8377 2 (21) ALKUSANAT Tampereen kaupungilla on tekeillä asemakaava tontille Lielahti 2479-1 (Lielahdenkatu
Liikenneselvitys Ylöjärven kaupunki
Metsäkylän osayleiskaava, Ylöjärvi Liikenneselvitys Ylöjärven kaupunki SYYSKUU 2014 2 (23) Kuva 1. Suunnittelukohteen sijainti liikenneverkolla Ylöjärven keskustan länsipuolella valtatien 3 varressa. Kansikuva:
Keran kaavaehdotusvaiheen liikenneselvitys. Tiivistelmä 15.9.2015
Keran kaavaehdotusvaiheen liikenneselvitys Tiivistelmä 15.9.2015 Liikenneselvityksen tavoitteet ja lähtökohdat Kaavaehdotusvaiheen liikenneselvityksen tavoitteena on tarkentaa alueen liikkumista ja liikennettä
Muistio. Valo-ohjaamattomien liittymien (Sääskensuontie ja Madekoskentie) toimivuustarkastelu. Sääskensuontien liittymä
Muistio Tiehallinto, Oulun tiepiiri Oulun kaupunki Vt 22 kehittämisselvitys välillä valtatie 4 kaupungin raja, Oulu Valo-ohjaamattomien liittymien (Sääskensuontie ja Madekoskentie) toimivuustarkastelu
Amurin yleissuunnitelman liikenneselvitys
Amurin yleissuunnitelman liikenneselvitys Perustuu H&K laatimaan maankäytön yleissuunnitelmaan. Työssä tehtiin - liikenne-ennuste - toimivuustarkastelut simuloimalla - tarvittavien toimenpiteiden määrittelyn
MIILUKORPI II, ASEMAKAAVA TOIMIVUUSTARKASTELU. 1. Työn tausta: 1.1 Suunnitelma
MIILUKORPI II, 631900 ASEMAKAAVA TOIMIVUUSTARKASTELU 1. Työn tausta: 1.1 Suunnitelma Työssä tutkittiin Miilukorpi II-asemakaavan vaikutukset liikenteen toimivuuteen ympäröivällä katuverkolla (Nupurintie
LAPPEEN KOULUN LAAJENNUKSEN LIIKENTEELLINEN TOIMIVUUSTARKASTELU
Liite 7 LAPPEEN KOULUN LAAJENNUKSEN LIIKENTEELLINEN TOIMIVUUSTARKASTELU Mikko Yli-Kauhaluoma Trafix Oy 6.10.2016 Lappeen koulun laajennuksen liikenteellinen toimivuustarkastelu Johdanto Lappeenrannan kaupungin
Genimap Oy, lupa L4377. Liittymän toimivuustarkastelu Valtatie 4, Shellin liittymä, Ii. Mika Räsänen
Genimap Oy, lupa L4377 Liittymän toimivuustarkastelu Valtatie 4, Shellin liittymä, Ii Mika Räsänen Valtatie 4, Shellin liittymä, Ii 1 1 LÄHTÖKOHDAT Tehtävä Tehtävänä on tarkastella liittymän toimivuutta
LÄHTÖKOHDAT. Tehtävä. Taustaa. Kohteen tiedot
Valtatien 4 ja Sorosentien (pt 18756) liittymän toimivuustarkastelu Valo-ohjauksen tarveselvitys VALTATIEN 4 JA SOROSENTIEN (PT 18756) TARKASTELU 2 Tehtävä Tämän selvityksen tavoitteena on tarkastella
Valtateiden 2 ja 9 risteysalueen liikenneselvitys. Humppila
Valtateiden 2 ja 9 risteysalueen liikenneselvitys Humppila 12.1.2011 Työn tavoitteet Työn tavoitteena on tutkia valtateiden 2 ja 9 risteysalueelle ja sen läheisyyteen kaavaillun uuden maankäytön synnyttämän
JANKAN JA RISTINARKUN LIIKENTEELLINEN TARKASTELU
JANKAN JA RISTINARKUN LIIKENTEELLINEN TARKASTELU 10.6.2015 SISÄLTÖ 1) Lähtökohdat 2) Tarkastelualueen nykytilanne 3) Maankäytön kehittämisen vaikutus liikenteen toimivuuteen LÄHTÖKOHDAT Tässä liikenneselvityksessä
Karnaisten alueen maankäytön kehittäminen Liikenne
Suunnittelualue Suunnittelualueena on valtatien 1 ja Karnaistentien sekä Hossanmäentien rajaama alue sekä Hossantien varsi Ruotiontien liittymästä valtatien ramppiliittymiin. Alueella sijaitsee nykyisin
TAMPEREEN KAUPUNKI. Lahdesjärven yleissuunnitelma. Liikenneselvitys. Työ: 24946. Tampere 27.10.2011
TAMPEREEN KAUPUNKI Lahdesjärven yleissuunnitelma Liikenneselvitys Työ: 24946 Tampere 27.10.2011 AIRIX Ympäristö Oy PL 453 33101 Tampere Puhelin 010 2414 000 Telefax 010 2414 001 www.airix.fi Toimistot:
Järvenpään keskustan osayleiskaavan liikenneselvitys
Liikenne-ennusteen päivitys ja toimivuustarkastelut MTu / TRa / TSä v.2.0 31.12.2013 2 (31) 31.12.2013 SISÄLTÖ 1 LÄHTÖKOHDAT... 3 1.1 Järvenpään osayleiskaavatyö... 3 1.2 Maankäytön muutokset... 3 1.3
Espoon kaupunki Pöytäkirja 107. Tekninen lautakunta Sivu 1 / 1
Tekninen lautakunta 22.10.2014 Sivu 1 / 1 4310/10.00.00/2014 107 Tiedonanto Turuntien aluevaraus- ja maankäyttösuunnitelmasta Valmistelijat / lisätiedot: Pauliina Kuronen, puh. 046 877 3006 etunimi.sukunimi@espoo.fi
Kotkan Kantasataman liikenneselvitys Toimivuustarkastelut. Strafica Oy
Kotkan Kantasataman liikenneselvitys Toimivuustarkastelut Strafica Oy 20.12.2014 Kantasataman lopputilanne 6.11.2014 2 Liikenne-ennuste Keväällä 2014 laadittua liikenne-ennustetta päivitettiin 6.11.2014
VT 12 Hollola-Lahti valtatiestä kaduksi vaikutukset maankäyttöön
VT 12 Hollola-Lahti valtatiestä kaduksi vaikutukset maankäyttöön Liikenne ja maankäyttö 7.10.2015 Juha Mäkinen Sito Oy Sito Parhaan ympäristön tekijät Esityksen sisältö Kohdealue ja nykytilan kuvaus Suunniteltu
KUNNALLISTEKNIIKKA SALPAUSSELKÄ KONEHARJUN ASEMAKAAVA LIIKENNESELVITYS
KUNNALLISTEKNIIKKA SALPAUSSELKÄ KONEHARJUN ASEMAKAAVA LIIKENNESELVITYS KUNNALLISTEKNIIKKA 1 SISÄLLYS 1. SUUNNITTELUKOHDE... 2 Taustaa... 2 Kaavatilanne... 2 2. LIIKENNEVERKKO... 3 Autoliikenne... 3 Jalankulku
HATANPÄÄN SAIRAALA, KARTANOALUE JA ARBORETUM ASEMAKAAVA NRO 8578 TOIMIVUUSTARKASTELUT
HATANPÄÄN SAIRAALA, KARTANOALUE JA ARBORETUM ASEMAKAAVA NRO 8578 TOIMIVUUSTARKASTELUT TYÖN TARKOITUS Työ liittyy Tampereen kaupungin asemakaavaan nro 8578 Hatanpään sairaala, kartanoalue ja arboretum.
SIIRIN ALUEEN LIIKENTEELLINEN SELVITYS II
1(5) 2.2.2012 MUISTIO SIIRIN ALUEEN LIIKENTEELLINEN SELVITYS II 1. Yleistä Tämä Siirin alueen toinen liikenteellinen selvitys liittyy Siiri II alueen asemakaavan laadintaan, jossa Iso-Harvoilantieltä alkavaa
SANTALAHDEN ASEMAKAAVA RANTAVÄYLÄN TOIMIVUUS
SANTALAHDEN ASEMAKAAVA RANTAVÄYLÄN TOIMIVUUS 28.3.2013 TARKASTELUALUEEN NYKYISET VUOROKAUSILIIKENNEMÄÄRÄT KAAVA-ALUEEN LIIKENNE-ENNUSTE Rakentuneella kaavaalueella 2 800 asukasta (sis. nykyiset asukkaat)
LIIKENNETARKASTELU KALEVANRINTEEN ENSIMMÄINEN RAKENNUSVAIHE
LIIKENNETARKASTELU KALEVANRINTEEN ENSIMMÄINEN RAKENNUSVAIHE 14.11.2013 SISÄLTÖ Nykyliikennemäärät ja liikenteen toimivuus Liikenne-ennuste Yön yli tilanteen toimivuus Herkkyystarkastelut NYKYTILANNE LIIKENNELASKENNAT
HAMINAN MERIKADUN LIIKENNEJÄRJESTELYT JA TOIMIVUUSTARKASTELUT
Ramboll Finland Oy PL 3, Piispanmäentie 5 02241 ESPOO Puh. 020 755 611 Fax 020 755 6202 www.ramboll.fi HAMINAN MERIKADUN LIIKENNEJÄRJESTELYT JA TOIMIVUUSTARKASTELUT Päivämäärä 21.4.2011 SISÄLTÖ 2 LIITTEET...
Liikenteellinen toimivuustarkastelu
Liikenteellinen toimivuustarkastelu NG 11 Kylävuorentien omakotitonttien asemakaava, Sipoon kunta J. Järvinen 1.1 22.12.2016 2 (12) 22.12.2016 Liikenteellinen toimivuustarkastelu SISÄLTÖ 1 YLEISTÄ... 3
Liikenneselvitys ja liikenteellisten vaikutusten arviointi asemakaavan laajennukseen Pitkämäen 134 kaupunginosassa
Liikenneselvitykset S U U N N IT T EL U JA T EK N IIK K A NURMEKSEN KAUPUNKI Liikenneselvitys ja liikenteellisten vaikutusten arviointi asemakaavan laajennukseen Pitkämäen 134 kaupunginosassa Selostus
NURMON KAUPAN HANKKEEN LIIKENTEESEEN KOHDISTUVIEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI
FCG Finnish Consulting Group Oy Ruokakesko Oy / Pohjanmaa NURMON KAUPAN HANKKEEN LIIKENTEESEEN KOHDISTUVIEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Raportti Nurmon kaupan alue 19.4.2012 FCG Finnish Consulting Group Oy Raportti
NEULANIEMEN OSAYLEISKAAVA. Rakennemallivaihtoehtojen vertailu LUONNOS. Strateginen maankäytönsuunnittelu 3.2.2015 TK
NEULANIEMEN OSAYLEISKAAVA Rakennemallivaihtoehtojen vertailu LUONNOS Neulaniemen rakennemallien kuvaus VE1 Vuoristotie Malli pohjautuu kahteen tieyhteyteen muuhun kaupunkirakenteeseen. Savilahdesta tieyhteys
Otaniemen keskus. Nähtävillä MRA 30 :n mukaisesti 12.5 13.6.2014.
1 (5) Asianumero 3224/10.02.03/2013 Aluenumero 220506 Otaniemen keskus 10. kaupunginosa, Otaniemi Korttelit 10001 tontit 10 ja 11, 10016 tontti 3, 10017, 10018 tontit 3, 7 ja osa tonttia 4, 10019 tontti
1. Suunnittelukohteen sijainti ja nykytila Katuverkko ja liikennemäärä Jalankulku ja pyöräily Joukkoliikenne...
Sisältö 1. Suunnittelukohteen sijainti ja nykytila... 1 Katuverkko ja liikennemäärä... 1 Jalankulku ja pyöräily... 2 Joukkoliikenne... 3 2. Nykyinen ja tuleva maankäyttö... 4 Kortteli 60... 6 3. Asemakaavan
Yleiskaavan liikenne. Tiina Hulkko Yleiskaavatoimikunta
Yleiskaavan liikenne Tiina Hulkko Yleiskaavatoimikunta 1.10.2018 Aiheet Pyöräilyn baanat Joukkoliikenne Rautatiet ja metro Raitiotie Joukkoliikenteen runkoyhteydet Asemat, vaihtopaikat ja liityntäpysäköinti
TUUSULAN KUNTA KUNTAKEHITYS / KAAVOITUS
16X161127 27.3.2014 TUUSULAN KUNTA KUNTAKEHITYS / KAAVOITUS LAHELANPELTO II ASEMAKAAVAN TOIMIVUUSTARKASTELU Esipuhe Tämä toimivuustarkastelu on tehty Tuusulan kunnan toimeksiannosta. Selvitys käsittää
Hallitus 58 16.04.2013 VANTAAN JOUKKOLIIKENNELINJASTO 2015 151/07/71/710/2013. hall 58
Hallitus 58 16.04.2013 VANTAAN JOUKKOLIIKENNELINJASTO 2015 151/07/71/710/2013 hall 58 Esittelijä Toimitusjohtaja Suvi Rihtniemi Valmistelija Osaston johtaja Tero Anttila, p. 050 555 2932 Tausta Vantaan
Lappeenrannan monitoimihalli
LIITE 9 Lappeenrannan monitoimihalli Liikenteellinen toimivuustarkastelu Mikko Yli-Kauhaluoma Trafix Oy 24.5.2018 Tarkastelualue Ve1 Lappeenrantaan suunnitellun monitoimihallin sijainti Lappeenkadun katetulla
Pohjoisväylän - Helsingintien liittymän toimivuustarkastelu
Pohjoisväylän - Helsingintien liittymän toimivuustarkastelu Tarkasteluperiaatteet Tarkastelussa arvioidaan Terholan liikekiinteistön rakentamisen vaikutuksia Pohjoisväylän ja Hesingintien liittymän toimivuuteen.
Vantaan joukkoliikennelinjasto 2015
Vantaan joukkoliikennelinjasto 2015 Vantaan sisäiset linjat Liikennöintiajat ja vuorovälit (min), arki Liikennöintiajat ja vuorovälit (min), lauantai Liikennöintiajat ja vuorovälit (min), sunnuntai 4-5
Vaalimaan asemakaava-alueen toimivuustarkastelut
Vaalimaan asemakaava-alueen toimivuustarkastelut Virolahden kunta 11.2.2016 Page 1 Sisältö Työn lähtökohdat Tarkastelut ja tulokset Johtopäätökset Suositellut toimenpiteet 11.2.2016 Page 2 Työn lähtökohdat
Tammelan puistokatu 21 ja Kullervonkatu 19 asemakaavojen liikenteen toimivuustarkastelu
MUISTIO Projekti Tammelan puistokatu 21 ja Kullervonkatu 19 asemakaavojen liikenteen toimivuustarkastelu Asiakas Pohjola Kiinteistösijoitus Oy, Kiinteistö Oy Tampereen Pinkola Päivämäärä 25.9.2017 Tampereen
Mäskälän alueen kaavarunko
S U U N N IT T EL U JA T EK N IIK K A HÄMEENLINNAN KAUPUNKI Mäskälän alueen kaavarunko Liikennetarkastelu FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY 23.10.2012 P17620 Liikennetarkastelu 1 (10) Miettinen Tuomas 23.10.2012
VOIMALANTIE 5-6 VANTAA Asemakaavan muutos nro LIIKENNE SUUNNITTELUALUE
SUUNNITTELUALUE MAANKÄYTTÖSUUNNITELMAT 1.VAIHE Murata Electronics Oy:n laajennus noin 8500 kem2 Voimalantie 6:n alueelle Muratan työntekijöiden pysäköinti, noin 500 autopaikkaa. Nykyisin autopaikkoja on
Outlet-kylän asemakaava Valtatien 2 Lasitehtaantien ja Kauppatien liittymien toimivuustarkastelu
Outlet-kylän asemakaava Valtatien 2 Lasitehtaantien ja Kauppatien liittymien toimivuustarkastelu Humppilan kunta 12.2.2015 Page 1 Sisältö Työn lähtökohdat Tarkastelut Nykytilanne vuonna 2015 Outlet-kylä
LIIKENTEELLISET TARKASTELUT HENNA, ORIMATTILA
Intended for Jouko Kunnas Document type Muistio Date Lokakuu 2014 LIIKENTEELLISET TARKASTELUT HENNA, ORIMATTILA LIIKENTEELLISET TARKASTELUT HENNA, ORIMATTILA Date 2014/10/27 J. Nyberg, J. Räsänen Made
Lappeenrannan Kisapuiston liikenteellinen toimivuustarkastelu
Mikko Yli-Kauhaluoma 9.8.2017 Mikko Jokinen Trafix Oy LIITE 10 Lappeenrannan Kisapuiston liikenteellinen toimivuustarkastelu Liikennemäärät Tarkastelussa Kisapuiston liikennemäärinä on käytetty Lappeenrannan
Multimäki II, kunnallistekniikan YS
1 / 7 Liikenteelliset tarkastelut Tero Rahkonen L1 28.5.2014 2 / 7 2 (7) 28.5.2014 SISÄLTÖ 1 LIIKENNEMÄÄRÄT... 3 1.1 Nykyliikenne... 3 1.2 Ennusteliikenne... 3 2 LIIKENTEEN TOIMIVUUS... 4 2.1 Toimivuustarkastelut...
Vuohkallion liikenneselvitys
Vuohkallion liikenneselvitys Heinola LIIKENNE-ENNUSTE JA TOIMIVUUSTARKASTELU maps.goog le.fi maps.google.fi Helmikuu 2011 MUISTIO 1 (10) Piritta Laitakari, puh. 0207 911 544 Juha Vehmas, puh. 0207 911