Asia: HE 123/2018 vp Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi vuodelle 2019
|
|
- Tuomas Hänninen
- 4 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Lausunto Neuvotteleva virkamies Paula Karjalainen /12 Eduskunnan työ- ja elinkeinojaostolle Asia: HE 123/2018 vp Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi vuodelle 2019 Teema: Kotouttamisen haasteet ja kotouttaminen vuoden 2019 talousarvioehdotuksessa (Pl 32) Erityisesti - määrärahamuutokset ja uudet toimet sekä arvio näiden vaikutuksista - arvio kotouttamisen tuloksellisuudesta sekä keskeisistä kehittämishaasteista - maahanmuuttajien työllistymistilanne, työllistymisen haasteet ja kehittämistoimenpiteet Työ- ja elinkeinoministeriö kiittää mahdollisuudesta antaa asiantuntijalausuntonsa kotouttamisen haasteista ja kotouttamisesta vuoden 2019 talousarvioehdotuksessa (HE 123/2018 vp, Pl 32), painotuksena erityisesti määrärahamuutokset ja uudet toimet sekä arvio näiden vaikutuksista, arvio kotouttamisen tuloksellisuudesta sekä keskeisistä kehittämishaasteista, maahanmuuttajien työllistymistilanne, työllistymisen haasteet ja kehittämistoimenpiteet. Määrärahamuutokset ja arvio niiden vaikutuksista Sisäministeriön tuottamat olettamat kansainvälistä suojelua saavien henkilöiden määristä on huomioitu sekä mom (Valtion korvaukset kotouttamisesta) määrärahatarpeessa että mom (Julkiset työvoima- ja yrityspalvelut) määrärahatarpeessa kotoutumiskoulutuksen osalta. Maahanmuuttajien kotoutumisen ja työllistymisen edistäminen (mom , siirtomääräraha 2 v) Momentin määrärahaksi esitetään euroa, josta kotouttamisen osaamiskeskuksen toimintaan kohdistuu euroa (enintään). Määräraha on euroa enemmän kuin vuoden 2018 talousarviossa. Lisäys aiheutuu kertaluontoisten siirtojen palautuksesta.
2 2/12 Momentin keskeisin käyttökohde on Kotouttamisen osaamiskeskus, sekä toimet ja hankkeet maahanmuuttajien kotoutumisen ja työllistymisen edistämiseksi ja rasismin torjunnaksi. Kotouttamisen osaamiskeskuksen ydintehtävänä on tukea kotouttamistyön ammattilaisten sekä päättäjien osaamista maahanmuutosta ja kotouttamisesta, sekä vastata yleisiin tiedon tarpeisiin maahanmuuttajien elinoloista ja kotoutumisesta. Vuoden 2018 määrärahasta siirrettiin kertaluontoisesti euroa momentille (TE-toimiston toimintamenot, maahanmuuttajien kotoutumisen edistämiseen liittyvät tehtävät) sekä euroa momentille (ELY-keskuksen toimintamenot, workinfinland-sivuston päivitys). Kertaluontoiset siirrot esitetään palautettavaksi momentille vuoden 2019 talousarvioesityksessä. Määrärahan kehitys (1 000) euroa: 2017 tilinpäätös 2018 TA 2019 TAE Vuoden 2019 määrärahalla vahvistetaan kotouttamisen tietopohjaa toteuttamalla muun muassa kotouttamisen kokonaiskatsaus sekä erillisselvityksiä maahanmuuttajien kotoutumisesta ja työllistymisestä. Maahanmuuttajien ja maahanmuuttoasioiden kanssa työskentelevien osaamista kehitetään erilaisten koulutusten kautta. Kotoutumista edistäviä palveluja tehostetaan kumppanuuksia ja yhteistyöverkostoja rakentamalla sekä maahanmuuttajien palvelupolkuja kehittämällä. Maahanmuuttajien kotoutumista edistetään myös rasismin ehkäisyllä ja hyviä väestösuhteita edistämällä. Kotouttaminen.fi-sivustoa uudistetaan ja ylläpidetään viestintäkanavana. Valtion korvaukset kotouttamisesta (mom , arviomääräraha) Momentin (Valtion korvaukset kotouttamisesta, arviomääräraha) määrärahaksi esitetään 222,1 milj. euroa, mikä on noin 21,0 milj. euroa vähemmän kuin vuoden 2018 talousarviossa. Vähennys johtuu korvausten piirissä olevien henkilöiden määrän vähenemisestä. Vuonna 2019 laskennallisten korvausten piirissä arvioidaan olevan yhteensä noin henkilöä, vuonna 2018 yhteensä noin henkilöä. Arviomäärärahan kehitys (1 000) euroa: 2017 tilinpäätös 2018 TA 2019 TAE Määrärahatarve perustuu vuosittaiseen arvioon oleskeluluvan saaneiden kotoutumisen piirissä olevien pakolaisten määrästä. Laskennallisten korvausten piirissä oloaika on 3 vuotta, kiintiöpakolaisten osalta 4 vuotta. Laskennallisten korvausten piirissä olevien määrästä arvioidaan olevan noin 20 % alle 7-vuotiaita, joista kunnalle maksettava korvaus on euroa/vuosi, ja 7 vuotta täyttäneitä 80 %, joista maksettava korvaus on euroa/vuosi. Maahanmuuttajan alkukartoituksen laskennallinen korvaus kunnalle on 700 euroa/henkilö. Todellisten kustannusten mukaan kunnalle korvataan toimeentulotuki enintään kolmen vuoden ajalta, sosiaali- ja terveydenhuollon erityiskustannuksia enintään 10 vuoden ajalta, tulkkauksen järjestäminen ilman aikarajaa sekä paluumuuton tukeminen.
3 3/12 Lisäksi korvataan alaikäisten, ilman huoltajaa tulleiden oleskeluluvan saaneiden turvapaikanhakijoiden sijoittamisesta perheryhmäkotiin, muuhun asuinyksikköön sekä perhehoidosta, asumisen tukipalveluista ja muista lastensuojelun palveluihin rinnastettavista toimenpiteistä kunnalle aiheutuneet kustannukset siihen saakka kunnes nuori täyttää 21 vuotta. Kansaneläkelaitokselle on korvattu lukien perustoimeentulotuen kustannukset. Yksikkökustannusten mitoitusperusteena käytetään edellisen vuoden käyttötarkoituksittain toteutuneita kustannuksia suhteessa kaikkiin korvausten piirissä oleviin henkilöihin. Näin ollen laskennalliset yksikkökustannukset vaihtelevat jonkin verran vuosittain. Kunnat voivat hakea korvausta kahden vuoden kuluessa jälkikäteen, mikä aiheuttaa vaihtelua määrärahan kulumiseen. Momentin lisäksi EU:n AMIF-rahastosta rahoitetulla Sylvia-hankkeella voidaan jatkaa pakolaisia vastaanottavien kuntien tukemista vuosien osalta. Kunnille on varattu lisätukea pakolaisten vastaanottoon noin 5,5 milj. euroa vuosille Lisätuki myönnetään takautuvasti, jolloin vuoden 2018 aikana tapahtuneen vastaanoton osalta tuki maksetaan kunnille vuonna Suunnitelmallinen pakolaisten vastaanotto nopeuttaa pakolaistaustaisten henkilöiden kotoutumisen käynnistymistä, ja mahdollistaa kuntien ja alueiden toimijoiden pitkäjänteisen, vaikuttavan kotouttamistyön. Oleskeluluvan saaneiden turvapaikanhakijoiden nopea siirtyminen kuntiin vähentää myös yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia, koska pitkittynyt asuminen vastaanottokeskuksessa on kallista. Hallittua kuntiin siirtymistä on pyritty edistämään lisäämällä pakolaisia vastaanottavien kuntien ja tarjolla olevien kuntapaikkojen määrää. Pakolaisia vastaanottavien kuntien verkosto on viime vuosina laajentunut merkittävästi vastaamaan vuosina kasvaneeseen kuntapaikkatarpeeseen. Vastaanottohalukkuus on säilynyt kunnissa korkeana; noin kahdella kolmesta Suomen kunnista on ELY-keskuksen kanssa sopimus pakolaisten vastaanotosta. Vuonna 2018 kuntapaikkoja on kaiken kaikkiaan ollut käytettävissä noin 2 550, joista hieman yli puolet on kohdennettu kiintiöpakolaisille. Alustavat vuotta 2019 koskevat kuntapaikkanäkymät ovat samankaltaiset; kiintiöpakolaisille kohdennettujen kuntapaikkojen määrä ylittää reilusti Suomen pakolaiskiintiössä vuosittain vastaanotettavan henkilömäärän (750 henkilöä). Pakolaisten toteutuneet kuntasijoituspaikat, vähintään (lkm) 2017 toteuma 2018 tavoite 2019 tavoite Toteuma 2018 tammi-heinäkuu 826 Kaikkia kuntien kanssa neuvoteltuja kuntapaikkoja ei ole voitu hyödyntää, sillä monet oleskeluluvan saaneet turvapaikanhakijat muuttavat haluamaansa kuntaan itsenäisesti tai asuvat jo turvapaikanhakuvaiheessa yksityismajoituksessa. Julkiset työvoima- ja yrityspalvelut (mom , siirtomääräraha 2 v) Kotoutumiskoulutus toteutetaan pääsääntöisesti työvoimakoulutuksena, mutta sitä voidaan järjestää myös omaehtoisena opiskeluna. Työvoimakoulutusta hankkivat
4 4/12 ELY-keskukset. Hankintajärjestelmä mahdollistaa koulutuksen räätälöinnin alueen maahanmuuttajaväestön tarpeet ja yritysten työvoimatarpeet huomioiden. Koulutushankinnat perustuvat ensi sijassa avoimiin tarjouskilpailuihin. Kotoutumiskoulutuksen keskihinta oli 38,52 euroa/opiskelijatyöpäivä vuonna Hankintahinnat määräytyvät tarjouskilpailuissa markkinoilla koulutushankintakohtaisesti. Kotoutumiskoulutusta hankittiin vuonna 2017 yhteensä runsaat 2,07 miljoonaa opiskelijatyöpäivää. Kotoutumiskoulutuksessa on vuosina aloittanut vuosittain noin työtöntä työnhakijaa. Vuoden 2015 suuren turvapaikanhakijoiden määrän myötä kotoutumiskoulutuksen aloittaneita oli vuonna 2016 vähän yli ja vuonna 2017 yli Naisten osuus kotoutumiskoulutukseen osallistujista on tyypillisesti ollut noin 60 prosenttia. Vuonna 2016 naisten osuus oli hieman pienempi, 55 prosenttia, mikä heijastaa vuonna 2015 saapuneiden turvapaikanhakijoiden sukupuolijakaumaa. Kohdennus kotoutumiskoulutukseen momentin määrärahasta vuoden 2019 talousarviossa on arvioilta 61,43 milj. euroa. Kotoutumiskoulutuksen määrärahojen lisäämisen myötä kotoutumiskoulutuksen on päässyt vuosina aloittamaan pääosin ilman merkittäviä viiveitä. Vuosina 2016 ja 2017 alkukartoituksesta kotoutumiskoulutuksen aloittamiseen kesti keskimäärin noin 2,5 kuukautta, samoin tämän vuoden ensimmäisen 6 kuukauden aikana. Odotusaikojen lyhentyminen on mahdollistanut kotoutumisprosessin nopean käynnistymisen. Momentti (julkiset työvoima- ja yrityspalvelut (S 2 v), euroa (sisältää täydentävät ja lisätalousarviot) Kotoutumiskoulutus 2016 TA 2017 TA 2018 TA 2019 TAE Arvioitu käyttö Viime vuonna kotoutumiskoulutuksen päättäneistä 3 kuukauden jälkeen työssä oli arviolta 4-10 %. Kotoutumista ja työllistymistä edistävien toimenpiteiden ja palvelujen riittävyys on mahdollistanut maahanmuuttajien ohjaamisen kotoutumiskoulutuksen jälkeen muihin koulutuksiin ja palveluihin. 3 kk kotoutumiskoulutuksen jälkeen työttömäksi jääneiden osuus (%) 2017 toteuma 2018 tavoite 2019 tavoite 28,4 < 30 < 27 Toteuma 2018 elokuu 28 % TE-toimistojen toimintamenot Maahanmuuttajien kotoutumisen ja työllistymisen edistäminen edellyttää riittäviä resursseja TE-toimistoissa. Maahanmuuttajat tarvitsevat usein enemmän yksilöllistä ohjausta, mikä nopeuttaa myös työllistymistä. Maahanmuuttajien virta yli 3 kuukauden tyttömyyteen on pysynyt edelleen melko korkealla tasolla, vaikka toimenpiteitä ja palveluita on ollut hyvin saatavilla. Syinä saattaa olla henkilökohtaisen ohjauksen ja neuvonnan resurssien riittämättömyys sekä työvoimapoliittisten palveluiden vastaamattomuus kotoutumisajan ylittäneiden
5 5/12 henkilöiden palvelutarpeeseen, mikäli kielitaito ei ole kehittynyt riittävästi kotoutumisaikana. Virta yli 3 kk työttömyyteen maahanmuuttajilla (kansalaisuus) (%) 2017 toteuma 2018 tavoite 2019 tavoite 43,9 < 40 < 36 Toteuma 2018 elokuu 47 % Uudet toimet ja arvio niiden vaikutuksista Vuoden 2015 jälkeen kotoutumisen edistämisen palvelu- ja koulutusjärjestelmää on uudistettu voimakkaasti. Uudistusten keskeinen tavoite on ollut työelämälähtöisyyden lisääminen. Tavoitetta on edistetty muun muassa: 1) Tuomalla työelämälähtöisyys osaksi kotoutumisen edistämistä alusta alkaen. Lähtökohtana on, että kielitaitoa sekä yhteiskunnallisia ja työelämävalmiuksia kehitettään rinnakkain. 2) Huomioimalla yksilön aiempi osaaminen ja vahvistamalla yksilöllisiä ja tarvelähtöisiä työllistymispolkuja. Uudistusten myötä on kehitetty uusia väyliä työelämäkontaktien luomiseksi ja osaamisen täydentämiseksi. 3) Käynnistämällä vuoropuhelua maahanmuuttajayhteisöjen osallisuuden lisäämiseksi työllisyyden edistämisessä. Vuonna 2016 hyväksyttiin entistä työelämälähtöisemmät ja jo varhaisessa vaiheessa ammatillisesti suuntautuneet kotoutumiskoulutuksen mallit. Kotoutumiskoulutuksessa on lisätty osaamisen tunnistamista ja ammatillisesti suuntautuneita sisältöjä sekä vahvistettu koulutuksen työelämälähtöisyyttä. Koulutusvaihtoehtoja voidaan edelleen täydentää omaehtoisella koulutustarjonnalla. Kotoutumiskoulutuksen uusi moduulirakenne mahdollistaa myös koulutuksen ja muiden työvoimapalvelujen yhdistämisen ja vuorottelun. Maahanmuuttajien työllistymistä edistetään paremmin ohjaamalla maahanmuuttajia aiempaa enemmän työelämää lähellä oleviin palveluihin, kuten työkokeiluihin ja palkkatuettuun työhön. Myös tarkoituksenmukaisia ja osuvia työtarjouksia on tarpeen hyödyntää. Moniammatillista yhteistyötä maahanmuuttajien työllistymisen edistämiseksi toteutetaan muun muassa Helsingissä käynnistetyssä maahanmuuttajien osaamiskeskuksessa, jossa TE-hallinto, kunnat ja oppilaitokset ohjaavat asiakkaita joustavasti koulutukseen ja työmarkkinoille. Valtioneuvoston selonteossa julkisen talouden suunnitelmasta vuosille tavoitteeksi asetettiin, että ainakin osa maahanmuuttajista voisi siirtyä kotoutumiskoulutuksesta ammatilliseen koulutukseen jo kuuden kuukauden kotoutumiskoulutuksen jälkeen. Tämän vuoksi vuonna 2017 kotoutumiskoulutuksen määrärahasta siirrettiin 7,4 miljoonaa euroa opetus- ja kulttuuriministeriön pääluokkaan. Vuodesta 2018 lukien siirrettävä määräraha on 10,3 miljoonaa euroa. Tavoitteen mahdollistamiseksi ammatillisesta koulutuksesta on vuoden 2018 alusta poistettu valtakunnallinen kielitaitovaatimus ja vastaavasti lisätty suomen/ruotsin kielen opetusta osana ammatillista koulutusta. Aikuisten maahanmuuttajien luku- ja kirjoitustaidon koulutus siirrettiin vuoden 2018 alusta lähtien opetus- ja kulttuuriministeriön järjestämisvastuulle. Tämän vuoden alusta alkaen aikuisten maahanmuuttajien luku- ja kirjoitustaidon koulutusta järjestetään pääosin osana vapaan sivistystyön koulutusta ja aikuisten perusopetusta.
6 6/12 Työvoiman ulkopuolelle oleville, erityisesti kotona lapsiaan hoitaville vanhemmille, on luotu uusi koulutusmalli. Koulutuksella vahvistetaan siirtymiä työmarkkinoille, yhteiskunnallista osallisuuttaa ja kielitaitoa. Maahanmuuttajien työllistymisen edistämiseksi ja nopeuttamiseksi käynnistettiin vuonna 2016 vaikuttavuusinvestointiin pohjautuva (SIB) hanke. Korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien osaamisen hyödyntämisen parantamiseksi OKM:n hallinnonalalla on käynnistetty vastuukorkeakoulutoiminta (SIMHE). Pakolaistaustaisten ohjauksen kehittämiseksi TE-toimistoissa on käynnistetty keväällä 2018 AMIF-rahoitteinen hanke (POKE). Uusien mallien ja toimenpiteiden vaikutuksia maahanmuuttajien työllistymiseen on kuitenkin vielä aikaista arvioida. Tulosten arviointiin tarvitaan pidemmän aikavälin tarkastelua näihin toimenpiteisiin ja palveluihin osallistuneiden henkilöiden työmarkkinoille kiinnittymisestä. Arvio kotouttamisen tuloksellisuudesta ja keskeisistä haasteista Kotouttamisen tuloksellisuuden arviointi Kotouttamistoimenpiteiden vaikuttavuutta arvioitaessa on tiedostettava, että maahanmuuttajien kotoutuminen ja erityisesti työllistyminen ei tapahdu tyhjiössä, ainoastaan palveluiden vaikutuksesta. Maahanmuuttajien työllistymiseen vaikuttavat palveluiden lisäksi keskeisesti talouden suhdannevaihtelut, työmarkkinoiden rakenne, työelämän vastaanottavuus sekä verotus ja sosiaaliturvajärjestelmä. Pelkästään palveluiden vaikuttavuuden erottaminen muista työllistymiseen liittyvistä vaikutuksista on haastavaa. Esimerkiksi hyvän taloudellisen suhdanteen aikana maahanmuuttajan työllistymiseen saattaa riittää rajatumpi joukko palveluita kuin heikon suhdanteen aikana. Kotouttamistoimenpiteiden kustannustehokkuudesta on toistaiseksi vähän tutkittua tietoa. Tämä johtuu lähtökohtaisesti kahdesta tekijästä. Ensinnäkin, toimenpiteiden todellinen vaikuttavuus on havaittavissa vasta pidemmällä aikavälillä. Nyt käynnissä olevien toimenpiteiden kustannustehokkuuden arviointi ei ole näin ollen vielä riittävän luotettavasti mahdollista, vaan tuloksia on mahdollista saada vasta kun näiden henkilöiden pidemmän aikavälin työmarkkinoille kiinnittymistä kyetään arvioimaan. Toiseksi, kustannustehokkuuden arvioinnin toteuttamiseksi tarvittavat verrokkiryhmät usein puuttuvat. Ilman verrokkiryhmää toimenpiteen vaikuttavuuden erottaminen selvästi muista vaikuttavista tekijöistä ei ole mahdollista. Uusien kotouttamistoimenpiteiden ja kokeilujen kohdalla verrokkiryhmien muodostaminen edesauttaisi taloudellisen vaikuttavuuden analysointia. Verrokkiryhmien muodostamiseen liittyy kuitenkin eettisiä kysymyksiä, jos esimerkiksi osa henkilöistä jätettäisiin toimenpiteen ulkopuolelle. Näin ollen verrokkiryhmien muodostamisessa täytyy käyttää äärimmäistä harkintaa. Kotouttamistoimenpiteiden seurantatieto ja taloudellisten vaikutusten analysointi auttaisi vaikuttavimpien toimenpiteiden löytämisessä sekä toimenpiteiden entistä tehokkaammassa kohdistamisessa. Toistaiseksi ainoa Suomessa toteutettu kotouttamiseen liittyvä toimenpide, jonka kustannustehokkuudesta on selvää tutkimustietoa, on vuoden 1999 kotouttamislaissa säädetty kotoutumissuunnitelmien tekeminen. Tutkimustieto on osoittanut, että laissa säädetyillä kotouttamistoimenpiteillä oli erittäin positiivinen vaikutus sen piirissä olleiden maahanmuuttajien ansiotasoon sekä sosiaaliturvan tarpeeseen ver-
7 7/12 rattuna niihin, jotka eivät olleet laissa säädettyjen kotouttamistoimenpiteiden piirissä. Kotoutumissuunnitelmien on havaittu myös vaikuttaneen positiivisesti kotoutumissuunnitelmien saaneiden maahanmuuttajien jälkeläisten opintomenestykseen. Eri toimenpiteiden taloudellisten vaikutusten arvioinnissa tulee myös huomioida, että lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutukset eivät välttämättä ole yhteneviä. Esimerkiksi nuorten, vähäisen koulutustaustan omaavien maahanmuuttajien osalta saattaa pitkällä aikavälillä olla kannattavampaa hankkia pohjakoulutusta kuin työllistyä nopeasti ja jäädä ilman koulutusta. Myös korkeakoulutettujen maahanmuuttajien osalta tulee harkita, onko taloudellisesti kannattavampaa hankkia pätevyys toimia koulutusta vastaavassa ammatissa Suomessa vai työllistyä nopeasti sisääntuloammatteihin. Arviota kotoutumisesta ja keskeisistä haasteista Kotoutuminen on huomattavasti työllistymistä laajempi ilmiö. Kotoutumisen keskeisiä teemoja ovat maahanmuuttajien työmarkkina-aseman lisäksi hyvinvointi ja terveys, lasten, nuorten ja perheiden kotoutuminen sekä hyvät väestösuhteet. Kotoutumista työllistymisen näkökulmasta tarkastellaan kohdassa Maahanmuuttajien työllistymistilanne, työllistymisen haasteet ja kehittämistoimenpiteet. Viime vuosina on tehty kattavia tutkimuksia muun muassa maahanmuuttajien terveydestä, hyvinvoinnista ja työllisyydestä: THL:n Maahanmuuttajien terveys ja hyvinvointitutkimus (Maamu, ), Tilastokeskuksen, THL:n ja Työterveyslaitoksen Ulkomaista syntyperää olevien työ- ja hyvinvointitutkimus (UTH, 2014). Lasten ja nuorten kotoutumisesta on saatu tietoa muun muassa PISA-tutkimuksesta sekä kouluterveyskyselyistä. Maahanmuuttajataustaisia ei voi tarkastella yhtenä yhtenäisenä ryhmänä. Maahanmuuttajien hyvinvointia ja terveyttä, kuten muutakin kotoutumista tarkasteltaessa on huomioitava, että erilaisista taustoista tulevien välillä on suuria eroja. Myös sukupuoli ja sosioekonomiset tekijät sekä yksilölliset erot vaikuttavat. Hyvinvoinnin ja terveyden kannalta vahvuuksia ovat muun muassa maahanmuuttajien tyytyväisyys omaan elämänlaatuun ja terveyteen, tietyt elintavat ja luottamus ihmisiin. Huolenaiheita ovat psyykkiset oireet, syrjintäkokemukset, yksinäisyys ja toimintakykyvaikeudet. Suurimmalla osalla maahanmuuttajataustaista nuorista menee hyvin tai melko hyvin. Yhdenvertaisuus ei kuitenkaan täysin toteudu: verrattuna suomalaistaustaisiin nuoriin useammalla on ongelmia muun muassa terveyden ja kouluttautumisen suhteen. PISA-tutkimuksen (2012) mukaan maahanmuuttajien lapset yleisesti ottaen pärjäävät koulussa muita huonommin ja jatkavat muita harvemmin jatko-opintoihin. Seurauksena on, että he jäävät keskimäärin heikomman koulutuksen varaan. Erityisen vaikeassa asemassa ovat 1. sukupolven oppilaat, jotka ovat saapuneet yläkouluikäisinä vähemmän kehittyneistä maista. Myös perheen sosioekonomisella taustalla on vaikutusta. Kun taustan vaikutus vakioidaan, erot osaamisessa kuitenkin pienenevät huomattavasti. Neuvolan, varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen palvelujatkumo sekä siirtymät jatkokoulutukseen ovat tärkeitä kontaktipintoja maahanmuuttajalasten- ja nuorten osalta. Hyviä väestösuhteita voidaan tarkastella eri näkökulmista: - asenteet, - turvallisuus, - vuorovaikutus ja - osallistuminen.
8 8/12 Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) vuonna 2016 tekemän tutkimuksen mukaan turvapaikanhakijoiden määrän kasvu on tiukentanut hieman asennoitumista maahanmuuttoon, mutta jyrkkien kantojen omaavien osuus on pieni. EU Midis tutkimuksen mukaan Suomessa Saharan eteläpuolisesta Afrikasta tulleista maahanmuuttajista ja heidän lapsistaan 60 % kokee tulleensa syrjityksi etnisen taustansa tai maahanmuuttajataustansa vuoksi (EU vastausten keskiarvo: 38 %). Kouluterveyskyselyn (2017) mukaan maahanmuuttajataustaisten nuorten osalta kiusaaminen ja yksinäisyys ovat suuria ongelmia. Maahanmuuttajataustaisilla yksinäisyyden tunne vaihtelee paljon kieli- ja ikäryhmittäin, samalla kuitenkin ulkomaalaistaustaisessa väestössä ihmissuhteisiinsa tyytyväisten määrä UTH tutkimuksen mukaan on jopa korkeampi kuin koko väestön osalta. Ulkomaalaistaustaisista vuotiaista noin 20 % osallistuu jonkin kerhon, järjestön tai yhdistyksen toimintaan aktiivisesti, koko väestössä osuus on yli 25 % (UTH). Ulkomaalaistaustaisten äänestäjien osallistuminen kevään 2017 kuntavaaleissa oli suomalaistaustaisia matalampaa, mutta Suomessa syntyneiden ulkomaalaistaustaisten osallistumisaste lähestyi suomalaistaustaisten osallistumisastetta. Äänestysaktiivisuus vaihteli huomattavasti eri taustamaista Suomeen asettuneiden välillä. Erityisesti somalialaistaustaisten keskuudessa äänestysaktiivisuus nousi merkittävästi verrattuna aiempiin kuntavaaleihin. Vieraskielisten ehdokkaiden sekä absoluuttinen että suhteellinen määrä on ollut nousujohteinen viimeisimmissä kuntavaaleissa. Vieraskielisten suhteellinen osuus kuntavaaliehdokkaista ei kuitenkaan vastaa heidän suhteellista osuuttaan äänioikeutetuista. Maahanmuuttajien työllistymistilanne, työllistymisen haasteet ja kehittämistoimenpiteet Maahanmuuttajien työllistymistilanne ja työllistymisen haasteet Maahanmuuttajien työttömyys on laskussa: toukokuussa 2018 ulkomaalaisten työttömyysaste oli 20,7 %, mikä tarkoittaa reilun neljän prosenttiyksikön laskua verrattuna edellisen vuoden toukokuuhun (25,1 %). Maahanmuuttajien työllisyys on kuitenkin noin prosenttiyksikköä pienempi ja työttömyys noin 2,5 kertainen kantaväestöön nähden. Maahanmuuttajien työllisyysastetta laskee työttömyyden ohella se, että hiljattain Suomeen saapuneet ovat usein koulutuksessa: moni osallistuu aluksi kotoutumiskoulutukseen ja jatkaa ammatilliseen ja muuhun koulutukseen. Alempaan työllisyysasteeseen vaikuttaa myös maahanmuuttajanaisten matala työllisyys, työelämän vastaanottavuus (syrjintä työmarkkinoilla, verkostojen puute ja työnantajien tottumattomuus palkata maahanmuuttajia) sekä se, että maahanmuuttajien aiempaa osaamista ei tunnisteta tai se ei suoraan sovellu suomalaisille työmarkkinoille. Lisäksi talouden ja työmarkkinoiden suhdannevaihtelut vaikuttavat maahanmuuttajien työmarkkina-asemaan voimakkaammin kuin kantaväestöllä. Rakenteelliset työllistymisen esteet vaikuttavat vahvasti myös maahanmuuttajien työllisyyteen. Maahanmuuttajien työllisyys vaihtelee myös maahanmuuttajien taustamaiden välillä. Parhaiten työllistyvät OECD-maista tulevat, joiden joukossa on paljon työperusteisesti muuttavia ja opiskelijoita. Heikoimmin puolestaan työllistyvät Lähi idästä ja Afrikasta lähtöisin olevat, joiden joukossa taas on paljon pakolaistaustaisia. Maahanmuuton syy selittääkin haasteita työllistymisessä paremmin kuin pelkästään taustamaa tai alue. Työperusteisten maahanmuuttajien työllisyysaste on luonnollisesti jopa korkeampi kuin suomalaistaustaisten työllisyysaste. Pakolaistaustaiset taas saapuvat uuteen kulttuuriin ilman työpaikkaa ja verkostoja.
9 9/12 Maahanmuuttajilla työllistyminen ja ansiotason nousu on viime vuosikymmeninä kuitenkin nopeutunut ja luvuilla Suomeen muuttaneet ovat parantaneet työllisyyttään ja ansiotasoaan nopeammin kuin 1990-luvulla muuttaneet. Tähän on useampia selityksiä: - Yleinen työmarkkinatilanne on parempi 2000-luvulla kuin 1990-luvulla taloudellisen nousun ja markkinoiden avautumisen vuoksi. - Maahanmuuttajiin on totuttu työmarkkinoilla ja 2010-luvuilla EU-kansalaisten, työperusteisten muuttajien ja opiskelijoiden muutto on lisääntynyt. Myönteiseen pitkän aikavälin kehitykseen voidaan arvioida vaikuttaneen myös kotouttamistoimenpiteiden parantuminen. Kotouttamislain 1999 voimaantulon jälkeen maahanmuuttajien palkkatulot olivat kymmenvuotisen seurantajakson aikana 47 % suuremmat verrattuna ennen kotoutumislain voimaantuloa saapuneiden maahanmuuttajien tilanteeseen. Kotouttamislain voimaantulon jälkeen maahanmuuttajien tulonsiirtojen käyttö puolestaan pieneni 13 prosenttia verrattuna tilanteeseen ennen kotouttamislakia. Matalissa tuloluokissa työllistymisen esteeksi (myös muiden kuin maahanmuuttajien osalta) saattaa muodostua ongelmat työn vastaanottamisen taloudellisessa kannustavuudessa, joka aiheutuu muun muassa työn verotuksen ja monien eri tarveharkintaisten etuuksien yhteisvaikutuksesta. Toisaalta maahanmuuttajat yleensä ja erityisesti pakolaiset ovat yliedustettuina palvelualojen matalapalkkaisissa työsuhteissa, joissa kokoaikaisen työn saaminen voi olla vaikeaa, ja tulotaso muutenkin matala. Maahanmuuttajien työmarkkinaura onkin usein sirpaleinen: työpätkät, työttömyys ja toimenpiteet saattavat vuorotella nopeassa tahdissa erityisesti työmarkkinauran alkuvaiheessa. Tällöin muodostuu tilanteita, joissa erityisesti pakolaistaustaiset maahanmuuttajat ja kokonaiset kotitaloudet saattavat tarvita toimeentulotukea päätoimisesta työskentelystään huolimatta, koska ansiotulo on toimeentuloon riittämätön. Maahanmuuttajien työmarkkina-asemaa tarkasteltaessa on huomioitava, että se kattaa myös muita seikkoja kuin työllisyyden ja työttömyyden. Esimerkiksi määräaikaiset ja osa-aikaiset työsuhteet ovat ulkomaalaistaustaisilla palkansaajilla suhteellisen yleisiä, mitä ammattijakauma selittää suurilta osin. Lisäksi ulkomaalaistaustaisista työllisistä joka kymmenes oli alityöllinen vuonna 2014, kun suomalaistaustaisista työllisistä alityöllisiä oli viisi prosenttia. Myös piilotyöttömyys (henkilöt, jotka haluaisivat työtä mutta eivät esimerkiksi turhautumisen vuoksi ole etsineet työtä) on ulkomaalaistaustaisilla yleisempää (13%) kuin suomalaistaustaisilla (10%). Ulkomaalaistaustaisten piilotyöttömyys liittyy muun muassa syrjintään työmarkkinoilla. Lisäksi ulkomaalaistaustaiset korkeakoulutetut toimivat suomalaistaustaisia useammin työntekijäammateissa. (UTH tutkimus.) Ulkomaalaistaustaiset nuoret ovat useammin koulutuksen ja työmarkkinoiden ulkopuolella kuin suomalaistaustaiset. Ulkomaalaistaustaisten nuorten korkeampaan NEET-asteeseen vaikuttaa suurelta osin ulkomaalaistaustaisten naisten varhaisempi perheellistyminen. Lisäksi koulutuksen ja työmarkkinoille ulkopuolelle jäämisen riskit näyttävät kasaantuvan erityisesti kotimaisia kieliä heikosti osaaville nuorille, oppivelvollisuusiän loppuvaiheessa tai heti sen jälkeen maahan tulleille (teiniiässä saapuneet, joilla vähän aikaa oppia kieli ennen peruskoulun päättymistä) ja nuorille, joiden perheiden sosio-ekonominen asema on huono ja vanhempien koulutustaso alhainen. Näiden ryhmien koulutukseen ja työllistymiseen tulee kiinnittää erityistä huomiota.
10 10/12 Kotoutumisen kannalta myönteistä on se, että Suomeen muuttavat henkilöt parantavat työmarkkina-asemaansa maassa-asumisajan kuluessa. Tutkimusten perusteella maahanmuuttajaryhmien työllisyys paranee tasaisesti maassa asutun ajan kasvaessa, joskin joidenkin pakolaistaustaisten, erityisesti naisten, työllisyys säilyy pitkään matalana. Toisaalta erityisesti heikoimmin työllistyvän ryhmän, Lähi idästä ja Afrikasta lähtöisin olevien, työllisyyden on tutkimuksissa havaittu kasvaneen nopeammin kuin muiden ryhmien. Tämä selittyy näiden ryhmien työllisyyden matalalla lähtötasolla. Myös maahanmuuttajien yrittäjyys on kasvussa. Suomessa toimi vuonna 2016 yhteensä ulkomaalaistaustaista yrittäjävetoista yritystä. Yritykset työllistivät liki henkilöä. Vuosien 2013 ja 2016 välillä ulkomaalaistaustaisten yritysten määrä lisääntyi miltei 9 prosenttia. Samaan aikaan kaikkien yritysten toimipaikkojen määrä hieman väheni. Yrittäjien suhteellisessa määrässä ei ole suuria eroja kantaväestön ja maahanmuuttajien välillä. Helsingissä ulkomaalaistaustaisia yrittäjiä on kuitenkin suhteellisesti enemmän kuin suomalaistaustaisia. Pääkaupunkiseudulla yli kolmannes perustetuista yrityksistä on maahanmuuttajataustaisia. Yrittäjyyden alkuvaiheen haasteet ovat maahanmuuttajayrittäjillä pitkälti samoja kuin kantasuomalaisilla yrittäjillä. Kehittämistoimenpiteet Suomessa hankittu työkokemus edistää tutkimusten mukaan selvästi maahanmuuttajien työllistymistä. Työvoimapoliittisista toimenpiteistä vaikuttavimmaksi on tutkimuksissa todettu ammatillinen koulutus. Myös muilla työelämää lähellä olevilla työvoimapoliittisilla toimenpiteillä (esim. palkkatuki) on todettu olevan selvä työllistymistä edistävä vaikutus. Kotouttamista koskevassa lainsäädännössä ja valtionhallinnon linjauksissa ja ohjelmissa on pyritty edistämään näitä hyviksi havaittuja toimia (Eduskunnan tarkastusvaliokunnan julkaisu 1/2018). On tärkeää, että työelämälähtöisyys tuodaan osaksi toimenpiteitä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa kotoutumista. Edellytyksenä tälle on, että viranomaiset sekä palveluntuottajat ja koulutuksenjärjestäjät tekevät tiivistä yhteistyötä työnantajien kanssa. Kotoutumiskoulutusta on uudistettu niin, että kielitaitoa sekä yhteiskunnassa ja työelämässä tarvittavaa osaamista ja työelämä-kontakteja kehitetään rinnakkain. Maahanmuuttajien kotoutumisen edistämiseksi ja suomalaisilla työmarkkinoilla tarvittavan osaamisen kehittämiseksi tarvitaan tarvelähtöisiä palveluita. Maahanmuuttajien kotoutumisen ja työllistymisen edistämisessä onkin viime vuosina panostettu yksilöllisiin tarpeisiin perustuvien koulutus- ja työllistymispolkujen luomiseen. Riittävät resurssit, toimiva osaamisen tunnistaminen ja ohjaus sekä monipuoliset osaamisen kehittämismahdollisuudet ja asiantuntijoiden osaaminen ovat keskeisessä roolissa. Kielitaito ja koulutus parantavat työllistymismahdollisuuksia. Kuluneella hallituskaudella on nopeutettu työvoimakoulutuksena toteutettavaan kotoutumiskoulutukseen pääsyä ja monipuolistettu maahanmuuttajien kielen- ja yhteiskuntatiedonopiskelun sekä ammatillisen osaamisen kehittämisen mahdollisuuksia. Maahanmuuttajien koulutuspolkuja nopeuttavia uudistuksia on toteutettu lähes kaikilla koulutusasteilla, muun muassa aikuisten perusopetuksessa, ammatillisessa koulutuksessa, korkeaasteen koulutuksessa sekä vapaan sivistystyön toimintana.
11 11/12 Maahanmuuttajien kotoutumisen ja työllistymisen edistäminen edellyttää riittäviä resursseja ELY-keskuksissa ja TE-toimistoissa sekä kotoutumista edistävissä palveluissa. Maahanmuuttajat tarvitsevat usein enemmän yksilöllistä ohjausta, mikä nopeuttaa myös työllistymistä. Samalla kun osa maahanmuuttajista työllistyy nopeasti tai tarvitsee vain lyhytaikaista tukea työllistymiselleen, osalla polku työmarkkinoille on pitkä. Osalla maahanmuuttajista voi olla rajoitteita työkyvyssä tai fyysisen tai psyykkisen terveyden haasteita, hankala elämäntilanne tai traumataustaa. Tälle ryhmälle on tarpeen kehittää nykyistä joustavampia tapoja opiskella sekä tarvittaessa yhdistettynä sosiaalija terveyspalveluihin. Opetus- ja kulttuuriministeriö kehittää vapaan sivistystyön opintotarjontaa muun muassa tämän kohderyhmän tarpeisiin. Toimivat alkuvaiheen ohjaus- ja neuvontapalvelut tukevat Suomeen asettautumista ja osallisuutta yhteiskunnassa sekä siten myös työllisyyttä. Järjestöjen tekemällä kotouttavalla työllä on suuri merkitys kotoutumisessa suomalaiseen yhteiskuntaan ja työmarkkinoille. Alkuvaiheen palvelut ja järjestöjen toiminta edistävät myös niiden ryhmien kotoutumista, jotka eivät ole työvoimapalveluiden piirissä, esimerkiksi työmarkkinoiden ulkopuolella ja työssä olevat maahanmuuttajat. Kotona Suomessa hankkeessa on kehitetty orientaatiokoulutuksia, joissa juuri maahan muuttaneille annetaan yhteiskuntaa ja työllistymistä koskevaa tietoa eri kielillä. Omakielisistä orientaatiojaksoista on saatu hyviä kokemuksia, ja niitä on tuotu osaksi kotoutumiskoulutuksen kokonaisuutta. Väestöryhmien väliset suhteet ja asenneilmapiiri vaikuttavat maahanmuuttajien kotoutumiseen ja mahdollisuuteen osallistua yhteiskuntaan. Osallisuuden lisäämiseksi on tärkeätä vahvistaa viranomaisten ja yhteiskunnan eri toimijoiden yhteistyötä sekä maahanmuuttajien omien järjestöjen toimintaedellytyksiä. Tätä vahvistetaan muun muassa valtion kotouttamisohjelman yhteydessä laaditun kumppanuusohjelman avulla. Maahanmuuttajajärjestöt voivat toimia viranomaisten ja muiden järjestöjen yhteistyökumppaneina, mutta myös yhteisöjen oman äidinkielen ja kulttuurin säilyttämisen ja kehittämisen väylinä sekä vertaistukena uusille maahanmuuttajille. Tehokas työllistymisen tuki edellyttää palveluintegraation vahvistamista niin, että kotoutumis-, työllistymis- ja SOTE sekä kansallisen koulutusjärjestelmän palvelut muodostavat nykyistä asiakaslähtöisempiä ja saumattomia palvelukokonaisuuksia. Yksinomaan yksilön osaamiseen ja palvelutarpeeseen perustuva palveluiden yhteensovittaminen on osoittautunut haastavaksi, ja jatkossa tulisikin luoda kokonaisvaltaisempia ratkaisuja luomaan raamit, joiden sisällä palveluita räätälöidään. Palveluintegraatiosta on hyvänä esimerkkinä Helsingin osaamiskeskustoiminta (Stadin osaamiskeskus), joka tulisi laajentaa muihin kasvukeskuksiin. Jatkossa tulisi myös kehittää nopean työllistymisen palvelupaketteja maahanmuuttajille. Jälkimmäisellä tarkoitetaan esimerkiksi työkokeilun, palkkatuen, työhönvalmennuksen ja yritysten rekrytointipalveluiden yhdistämistä työllistymisen edistämisen kokonaisuudeksi. Työllistymisen edistämisen ratkaisujen tulee tukea yritysten työvoimatarpeeseen vastaamista, ja työllistymisen palvelupaketteja tulisi rakentaa erityisesti työvoimakapeikkoaloille. Yleisten ratkaisujen rinnalla tarvitaan kohdennettuja toimenpiteitä. Tutkimusten mukaan pakolaistaustaiset ja maahanmuuttajanaiset ovat muita maahanmuuttajia heikommassa työmarkkina-asemassa. Jatkossa tuleekin arvioida, missä määrin näiden ryhmien työllisyyden edistäminen edellyttää kohdennettuja toimia. Esimerkiksi OECD arvioi keväällä 2018 suomalaista kotouttamispolitiikkaa ja esitti, että työvoiman ulkopuolella olevien (usein maahanmuuttajaäidit) alkuvaiheen kotouttamisen
12 12/12 rakenteiden työelämälähtöisyyttä tulee vahvistaa. Tarvitaan myös työllistymisen edistämisen palveluita niille maahanmuuttajille, jotka ovat asuneet maassa jo pidempään, mutta eivät ole saavuttaneet riittävää kielitaitoa työllistyäkseen. Kotona lapsia hoitaville vanhemmille on tarpeen lisätä palveluita, jotka tukevat kotoutumista ja myöhempää työllistymistä. Kotivanhempien koulutukseen on viime vuosina kehitetty hanketoimintana hyviä malleja. Vuoden 2018 alusta kotivanhemmille suunnattua koulutusta on ollut mahdollista järjestää valtion rahoittamana, vapaan sivistystyön toimintana. Kansainvälisen tutkimuksen valossa lapsiin ja nuoriin kohdistuva ennaltaehkäisevä toiminta on miltei aina tuloksellista ja taloudellisesti kannattavaa. Kouluikäisenä maahan saapuneen onnistunut integroituminen koulutusjärjestelmään on lapsen ja nuoren myöhempää työmarkkinaintegraatiota ajatellen äärimmäisen tärkeää. Työllisyys-, koulutus- ja perhepolitiikalla voidaan luoda toimenpiteitä, jotka parantavat perheiden sosio-ekonomista asemaa. Monissa kotitalouksissa naisten pääsy työmarkkinoille parantaisi perheen sosio-ekonomista asemaa huomattavasti. Perheen varhaisen tuen palvelut, jossa huomioidaan muun muassa vanhemmuuden tukeminen, voivat toteutua esimerkiksi neuvolassa, varhaiskasvatuksessa, perhekeskustoiminnassa ja kouluun piirissä toimivissa hyvinvointipalveluissa. Maahanmuuttajien työllisyyttä ei kuitenkaan edistetä pelkästään palveluilla vaan myös rakenteiden ja työelämän vastaanottavuuden vaikutus maahanmuuttajien työllisyyteen on merkittävä. Kansainvälisesti vertaillen maahanmuuttajien ja kantaväestön työllisyysero on Suomessa suuri, vaikka Suomessa palvelut ovat kansainvälisesti vertailtuna hyvin toimivia. Oletettavaa on, että rakenteilla on osaltaan vaikutusta eri maiden välisiin eroihin maahanmuuttajien työllisyydessä. Vaikeassa työmarkkina-asemassa olevien työllistymisen haasteet ovat monin osin yhteneväisiä ja koskevat niin kantaväestöä kuin maahanmuuttajiakin. Jatkossa tulisikin arvioida, mikä on sosiaali- ja työttömyysturvan, työmarkkinoiden rakenteiden ja toiminnan sekä palveluiden yhteisvaikutus matalissa tuloluokissa ja naisten työllistymiselle. Eri tekijöillä on oletetusti osaltaan vaikutusta myös maahanmuuttajien työllisyyteen, sillä maahanmuuttajista moni työllistyy aluksi matalan ansiotason ns. sisääntuloammatteihin ja maahanmuuttajanaiset ovat miehiä useammin työmarkkinoiden ulkopuolella, usein hoitamassa kotona lapsiaan. Maahanmuuttajien nopeammat siirtymät työmarkkinoille edellyttävät työelämän vastaanottavuuden vahvistamista ja työnantajayhteistyön kehittämistä. Jatkossa tulee arvioida esimerkiksi miten tarvittava osaaminen (ml. ammatillinen ja kielitaito) voitaisiin paremmin tunnistaa ja suhteuttaa työn vaatimuksiin ja miten työpaikoilla tapahtuvaa osaamisen kehittämistä voitaisiin lisätä. Kotoutumispalveluiden työelämälähtöisyyttä on viime vuosina vahvistettu, ja maahanmuuttajien työllistymis- ja koulutuspolkuja nopeutettu. Käynnissä olevaa palvelujen kehittämistyötä tulee jatkaa ja vahvistaa. Lisäksi tarvitaan uusia, kokonaisvaltaisempia lähestymistapoja. Myös kotouttamispalveluiden vaikuttavuuden arviointia työllistymisen näkökulmasta tulisi kehittää.
Asia: VNS 3/2016 vp Valtioneuvoston selonteko julkisen talouden suunnitelmasta vuosille
3.5.2016 Lausunto Ylitarkastaja Paula Karjalainen 050 456 0865 paula.karjalainen@tem.fi Eduskunnan hallintovaliokunnalle Asia: VNS 3/2016 vp Valtioneuvoston selonteko julkisen talouden suunnitelmasta vuosille
Asia: HE 106/2017 vp Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi vuodelle
17.10.2017 Lausunto Maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen 029 50 47112 sonja.hamalainen@tem.fi 1/6 Eduskunnan työ- ja elinkeinojaostolle Asia: HE 106/2017 vp Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi
Asia: VNS 3/2016 vp Valtioneuvoston selonteko julkisen talouden suunnitelmasta vuosille
19.5.2016 Lausunto Ylitarkastaja Paula Karjalainen 050 456 0865 paula.karjalainen@tem.fi Eduskunnan valtiovarainvaliokunnalle Asia: VNS 3/2016 vp Valtioneuvoston selonteko julkisen talouden suunnitelmasta
Valtion I kotouttamisohjelma
Valtion I kotouttamisohjelma 7.6.2012 Lähtökohdat Maahanmuutto Suomeen kasvaa ja monipuolistuu: Nyt 170 000 ulkomaan kansalaista Vuonna 2020 Jo 330 000 ulkomaan kansalaista Yli puolet kaikista maahanmuuttajista
Lausunto koskien teemaa "Maahanmuuttajanaisten työllisyys ja työttömyys"
1 (6) Lausunto koskien teemaa "Maahanmuuttajanaisten työllisyys ja työttömyys" Lausuntoa pyydettiin hallituksen esityksestä eduskunnalle laiksi kotoutumisen edistämisestä teemaan "Maahanmuuttajanaisten
Hallituksen esitys LAKI KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
Hallituksen esitys LAKI KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Kotoutumisen edistämisen suunnittelu sisältyy maakunnan ja kuntien aluekehitystä, hyvinvointia, terveyttä koskevaan suunnitteluun huolehditaan monialaisena
Aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksen näkymiä
Aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksen näkymiä Aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksen sekä luku- ja kirjoitustaidon koulutuksen opetussuunnitelman perusteiden käyttöä tukeva koulutus
Aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksen näkymiä
Aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksen näkymiä Aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksen sekä luku- ja kirjoitustaidon koulutuksen opetussuunnitelman perusteiden käyttöä tukeva koulutus
Maahanmuuttajien koulutuksen nykytilanne ja kehittämistarpeet Suunnittelupäällikkö Kirsi Heinivirta
Maahanmuuttajien koulutuksen nykytilanne ja kehittämistarpeet Suunnittelupäällikkö Kirsi Heinivirta 28.3.2019 Maahanmuuttajien koulutuspolut ja integrointi Hallituksen kotouttamista koskeva toimintasuunnitelma
Pääluokka 32.70 Kotoutuminen ja maahanmuuttajien työllistyminen
Kristina Stenman maahanmuuttojohtaja Työllisyys- ja yrittäjyysosasto 050-396 0160 Kristina.Stenman@tem.fi 19.10. Eduskunnan valtiovarainvaliokunnalle T Asia: Hallituksen esitys 30/ vp Valtion talousarvio
Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi vuodelle 2016 Työllisyys- ja yrittäjyyspolitiikka Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta 8.10.
Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi vuodelle 2016 Työllisyys- ja yrittäjyyspolitiikka Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta 8.10.2015 Ylijohtaja Tuija Oivo TEM, työllisyys- ja yrittäjyysosasto
Tilannekatsaus maahanmuuton asioista. Pohjois-Karjalan ELY-keskus Reijo Vesakoivu
Tilannekatsaus maahanmuuton asioista Pohjois-Karjalan ELY-keskus Reijo Vesakoivu 1 Turvapaikanhakijatilanne Koko maassa V. 2015 32478 turvapaikanhakijaa V. 2016 1697 (1.1. 23.2.) Irak 61%, Afganistan 17%,
Valtioneuvoston selonteko kestävän kehityksen globaalista toimintaohjelmasta Agenda2030:sta (VNS 1/2017 vp)
Valtioneuvoston selonteko kestävän kehityksen globaalista toimintaohjelmasta Agenda2030:sta (VNS 1/2017 vp) Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta Henna Busk Pellervon taloustutkimus PTT 14.3.2017 Maahanmuuttajien
Kotouttamispalvelut osana Lapin TE-palveluja
Kotouttamispalvelut osana Lapin TE-palveluja Marja Perälä, toimistonjohtaja 1 Maahanmuuttajien palveluun sovellettavat lait ja ohjeet Laki kotoutumisen edistämisestä (1386/2010) - kotoutumislaki voimaan
Kumppanuutta kotouttamiseen. Maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen Työllisyys- ja yrittäjyysosasto
Kumppanuutta kotouttamiseen Maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen Työllisyys- ja yrittäjyysosasto Suomeen muutetaan, mutta myös poismuutto on vilkasta. Vuonna 2030 puoli miljoonaa ulkomaan kansalaista =>
Asiakirjayhdistelmä Kotouttaminen
70. Kotouttaminen Talousarvioesitys HE 30/2015 vp (28.9.2015) S e l v i t y s o s a : Vahvistetaan kotoutumisen edistämisestä annetun lain (1386/2010) toimeenpanoa tavoitteena tukea ja edistää maahanmuuttajien
ELY-keskukset ja yhteistyö ammatillisen koulutuksen kanssa
ELY-keskukset ja yhteistyö ammatillisen koulutuksen kanssa Maahanmuuttajat ammatillisessa koulutuksessa 15.3.2017 Maahanmuuttopäällikkö Lisbeth Mattsson Pohjois-Savon ELY-keskus Valtion ja kunnan roolit
Kotoutuminen, maahanmuuttajat. Eduskunnan työelämä- ja tasa-arvovaliokunta Liisa Larja
Kotoutuminen, maahanmuuttajat Eduskunnan työelämä- ja tasa-arvovaliokunta Liisa Larja 9.3.2017 % Naisten heikko työllistyminen painaa ulkomaalaistaustaisten työllisyysastetta alas 80 70 60 Työllisyysaste
KOTOLAKI TULEE OLETKO VALMIS? Vanhempi hallitussihteeri Juha-Pekka Suomi
KOTOLAKI TULEE OLETKO VALMIS? Vanhempi hallitussihteeri Juha-Pekka Suomi Miksi kotolaki uudistetaan? Maakunta-, sosiaali- ja terveydenhuolto- sekä aluekehitys- ja kasvupalvelu-uudistukset vaikuttavat merkittävästi
MAAKUNTAUUDISTUKSEN VAIKUTUKSIA LAKIIN KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ. Maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen Työllisyys- ja yrittäjyysosasto
MAAKUNTAUUDISTUKSEN VAIKUTUKSIA LAKIIN KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen Työllisyys- ja yrittäjyysosasto HE:N ALUEKEHITYKSESTA JA KASVUPALVELUSTA VALMISTELU LINKITTYY LAIN
Osaavaa työvoimaa maahanmuuttajista
Osaavaa työvoimaa maahanmuuttajista Kansainvälinen ja kulttuuritietoinen Kaakkois-Suomi seminaari Aika: Perjantai 29.9.2017 klo 9-15:15 Paikka: Kouvolan upseerikerhon juhlasali, Upseeritie 5, 45100 Kouvola
Kotouttaminen terveydenhuollossa
Kotouttaminen terveydenhuollossa tartuntatautien torjunnan ja rokotusten näkökulmasta Tartuntatautipäivät 6.4.2017 Paula Tiittala, LL, asiantuntijalääkäri, tutkija HY, THL 1 Sisältö 1. Käsitteet tutuiksi
Hallituksen kotouttamista koskeva toimintasuunnitelma: Maahanmuuttajat kuntiin, koulutukseen ja työhön
Hallituksen kotouttamista koskeva toimintasuunnitelma: Maahanmuuttajat kuntiin, koulutukseen ja työhön 3.5.2016 oikeus- ja työministeri Jari Lindström opetus- ja kulttuuriministeri Sanni Grahn-Laasonen
Kotona Suomessa-toimenpidekokonaisuuden tavoite
Kotona Suomessa-toimenpidekokonaisuuden tavoite Kotona Suomessa yhdistää maahanmuuttajien parissa työskentelevät asiantuntijat verkostoksi, joka toteuttaa yhä laadukkaampia ja vaikuttavampia kotouttamispalveluita
Kotona Suomessa-hankkeen tavoite
Kotona Suomessa-hankkeen tavoite Kotona Suomessa yhdistää maahanmuuttajien parissa työskentelevät asiantuntijat verkostoksi, joka toteuttaa yhä laadukkaampia ja vaikuttavampia kotouttamispalveluita kaikkialla
Uusi NAO maahanmuuttajille
Uusi NAO maahanmuuttajille Ikkunat auki eurooppalaiseen aikuiskoulutukseen, Helsinki 17.-18.11.2016 Ulla-Jill Karlsson Neuvotteleva virkamies Ammatillisen koulutuksen osasto Uusi NAO maahanmuuttajille
Lausunto koskien teemaa "Kotouttaminen, maahanmuuttajat"
1 (8) Lausunto koskien teemaa "Kotouttaminen, maahanmuuttajat" Lausuntoa pyydettiin Valtioneuvoston selonteon kestävän kehityksen globaalista toimintaohjelmasta Agenda 2030:sta teemaan "Kotoutuminen, maahanmuuttajat".
Hallituksen tavoite: Oleskeluluvan saaneet nopeammin kuntaan, koulutukseen ja työhön
Hallituksen tavoite: Oleskeluluvan saaneet nopeammin kuntaan, koulutukseen ja työhön Sonja Hämäläinen Maahanmuuttojohtaja Työ- ja elinkeinoministeriö Maahanmuuton kasvaessa painopisteenä osallisuus, työllistyminen
Maahanmuuttajien integroituminen työmarkkinoille
Maahanmuuttajien integroituminen työmarkkinoille Mika Kortelainen, VATT Maahanmuuttajataustaisten nuorten tukeminen työelämään Vantaan ammattiopisto Varia, 25.1.2017 Maahanmuuttajat Suomessa 1980-2012
Kotoutumista edistävän koulutuksen kehittämisnäkymät. Opetushallitus 17.3.2015 Maahamuuttojohtaja Kristina Stenman
Kotoutumista edistävän koulutuksen kehittämisnäkymät Opetushallitus 17.3.2015 Maahamuuttojohtaja Kristina Stenman Kotoutumiskoulutuksen resurssit 2013-2016, TEM:n pääluokka, työvoimatoimenpiteet, mom.
Kotouttaminen ja rakenteet.
Kotouttaminen ja rakenteet annika.forsander@tem.fi 1 Suomeen muutetaan perheen, opiskelun ja työn vuoksi, sekä pakolaisina Ensimmäiset oleskeluluvat ja oikeudet 2016 - määrät ja perusteet Työ- ja elinkeinoministeriö
Kotoutumiskoulutuksen tulevaisuudennäkymiä
Kotoutumiskoulutuksen tulevaisuudennäkymiä Mikä muuttuu kansanopistojen maahanmuuttajakoulutuksessa? Seurakuntaopisto, Järvenpää 24.5.2012 Laki kotoutumisen edistämisestä (1386/2010) Alkuvaiheeseen johdonmukainen
KUNNAN ROOLI ALKUVAIHEEN KOTOUTTAMISESSA. Jenni Lemercier Johtava sosiaalityöntekijä Espoon maahanmuuttajapalvelut
KUNNAN ROOLI ALKUVAIHEEN KOTOUTTAMISESSA Jenni Lemercier Johtava sosiaalityöntekijä Espoon maahanmuuttajapalvelut Organisaatiokaavio (toiminnot) Maahanmuuttajapalvelut InEspoo Monikulttuurinen neuvonta
ELY-keskuksen aluetapaaminen Porvoossa
ELY-keskuksen aluetapaaminen Porvoossa 3.3.2016 2 Ennen tulijoiden määrän kasvua: Ensimmäiset oleskeluluvat ja EU-oleskeluoikeuden rekisteröinnit 2014 Oleskeluluvat vuonna 2015 Yhteensä 20 709 oleskelulupaa
Maahanmuuttajien kotoutuminen. Maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen Työllisyys- ja yrittäjyysosasto
Maahanmuuttajien kotoutuminen Maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen Työllisyys- ja yrittäjyysosasto Kotouttamisen toimintaympäristössä merkittäviä muutoksia Suomi on osa kasvavia ja muuttuvia globaaleja
Ajankohtaista kotimaan kotouttamispolitiikassa
Ajankohtaista kotimaan kotouttamispolitiikassa Ylitarkastaja Tiina Pesonen SM/MMO/Kotouttamisyksikkö Oulu 18.3.2010 18.3.2010 Kotouttamislain kokonaisuudistus - soveltamisala Soveltamisala koskisi kaikkia
Kuntaliiton ajankohtaiskatsaus
Kuntaliiton ajankohtaiskatsaus Maahanmuuton ajankohtaisseminaari 12.3.2019 Timo Reina 12.3.2019 Monimuotoinen kunta elinvoimainen kunta Maahanmuutto vahvistaa kuntien ja alueiden elinvoimaa. Kunnilla tulee
KIITO kiinni työhön ja osaamiseen
KIITO kiinni työhön ja osaamiseen ESR-hanke 1.9.2016-31.8.2019 ESR Toimintalinja 3: Työllisyys ja työvoiman liikkuvuus 6.1.Nuorten ja muiden heikossa työmarkkina-asemassa olevien työllistymisen edistäminen
Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi vuodelle 2017 (HE 134/2016 vp)
Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi vuodelle 2017 (HE 134/2016 vp) Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta Henna Busk Pellervon taloustutkimus PTT 6.10.2016 Talouden näkymät PTT näkemys talous-
Käynnissä olevat maahanmuuttoprojektit Tampereella
Käynnissä olevat maahanmuuttoprojektit Tampereella Maahanmuuttajaneuvosto 15.12. 2016 1 Kiito Vastuutaho: Tampereen ammatillinen aikuiskoulutuskeskus Rahoittaja: ESR, Keski-Suomen ELY-keskus, Tampereen
Alaikäisten ilman huoltajaa tulleiden kotouttaminen
Alaikäisten ilman huoltajaa tulleiden kotouttaminen 10.12.2015 Yksin tulleet alaikäiset Suomessa 2006-2015 Yksintulleiden turvapaikanhakijalasten määrä on kasvanut voimakkaasti tänä vuonna 2006 2007 2008
Ajankohtaista pakolaisten kuntaanohjaamisessa. Katja Vänskä-Rajala Työ- ja elinkeinoministeriö Kuntamarkkinat
Ajankohtaista pakolaisten kuntaanohjaamisessa Katja Vänskä-Rajala Työ- ja elinkeinoministeriö Kuntamarkkinat 11.9.2019 Kansainvälisessä yhteisössä uudelleensijoittamista ja pakolaisten laillisia maahantuloreittejä
Hyvä polku: kotoutumista tukevia palveluita ja prosesseja
Hyvä polku: kotoutumista tukevia palveluita ja prosesseja Katariina Tcheuffa Pirkanmaan ja Keski-Suomen aluekoordinaattori Kotona Suomessa on vuoden 2015 alussa alkanut Uudenmaan ELY-keskuksen hallinnoima
Maahanmuutto Pirkanmaalla Ahjolan kansalaisopisto, yleisluento Paula Kuusipalo, Pirkanmaan ELY-keskus / Tampereen yliopisto
Maahanmuutto Pirkanmaalla 4.2.2016 Ahjolan kansalaisopisto, yleisluento Paula Kuusipalo, / Tampereen yliopisto Turvapaikanhakijat 31.12.2015 Ulkomaan kansalaiset ja kotouttaminen Kunnan ja ELY-keskuksen
Työllisyydenhoito kunnassa
Työllisyydenhoito kunnassa Kuntamarkkinat 14.9.2016 Kehittämispäällikkö Erja Lindberg Pitkäaikaistyöttömyyden vuosihinta on 8 800 000 000 Laskelma vuoden 2014 kustannuksista Lähde: TEM/Heikki Räisänen,
HE 336/2010 vp. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi kotoutumisen
HE 336/2010 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kotoutumisen edistämisestä annetun lain 45 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi kotoutumisen edistämisestä
Syrjätymisvaarassa olevien maahanmuuttajanuorten kotoutumisen edistäminen - tilannekatsaus. Nuorisotakuutyöryhmä
Syrjätymisvaarassa olevien maahanmuuttajanuorten kotoutumisen edistäminen - tilannekatsaus Nuorisotakuutyöryhmä 7.11.2013 Kristina Stenman Kristina.stenman@tem.fi Maahanmuuton kuva Ulkomaalaista syntyperää
Maahanmuuttotilanne Pirkanmaalla. Pirkanmaa ELY-keskus
Maahanmuuttotilanne Pirkanmaalla Pirkanmaa ELY-keskus 1.11.2016 Maahanmuuttajat Pirkanmaalla Pirkanmaalla asui vuoden 2015 lopussa yhteensä 506 114 asukasta, joista 21 485 oli vieraskielisiä (4,2 %). Vieraskielisillä
Kotouttamisen kumppanuusohjelma. Varpu Taarna Erityisasiantuntija
Kotouttamisen kumppanuusohjelma Varpu Taarna Erityisasiantuntija Kotouttamisen kumppanuusohjelma Tavoitteena tuoda eri kotouttamisen parissa olevia toimijoita yhteen ja kehittää yhteistyötä ja verkostoitumista
Työllisyyskokeilut myönteisiä odotuksia ja mahdollisuuksia?
Työllisyyskokeilut myönteisiä odotuksia ja mahdollisuuksia? Kuntamarkkinat 15.9.2016 Kehittämispäällikkö Erja Lindberg Pitkäaikaistyöttömyyden vuosihinta on 8 800 000 000 Laskelma vuoden 2014 kustannuksista
Espoolainen kotouttamistyö Onnistumisia ja haasteita
Espoolainen kotouttamistyö Onnistumisia ja haasteita Jenni Lemercier Johtava sosiaalityöntekijä, Maahanmuuttajapalvelut 18.1.2018 Monikulttuuriasiain neuvottelukunta Maahanmuuttajapalvelut Palvelupäällikkö
Liite 6, Rovaniemen kaupungin saamat pakolaiskorvaukset vuosina
36 Liite 6, Rovaniemen kaupungin saamat pakolaiskorvaukset vuosina 2008-2012 Korvaus 2012 2011 2010 2009 2008 Laskennallinen 649 645 816 519 841 709 630 813 480 158 korvaus Toimeentulotuki 522 620 917
Turvapaikanhakijat ja pakolaisten vastaanotto
Turvapaikanhakijat ja pakolaisten vastaanotto Kempele 22.8.2016 Sisäministeriö Pakolaisten kuntiin sijoittaminen Työ- ja elinkeinoministeriö Migri Kiintiöpakolaiset ELY-keskus OLE Kunnat Kotouttaminen
Uusi kotoutumislaki ja kotiäidit (1386/2010)
Uusi kotoutumislaki ja kotiäidit (1386/2010) Luetaan yhdessä-verkosto 15.10.2011 Maahanmuuttojohtaja Kristina Stenman 26.10.2011 Muutokset pähkinänkuoressa: 1. Soveltamisala koskee kaikkia maahanmuuttajia
Kauhava Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus
Kauhava 2.11.2015 Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus Mauno Salmela Ylitarkastaja Mauno Salmela 18.12.2015 1 Säädöspohja Kotolaki (1386/2010) astui voimaan 1.9.2011 Valtioneuvoston asetus (1393/2011) kunnan kustannusten
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ X:n elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY-keskus) ja [kunta/kaupunki] (jäljempänä kunta/kaupunki) sopivat kotoutumisen edistämisestä
Elinvoimaa maahanmuutosta
Elinvoimaa maahanmuutosta 8.12.2016 Maahanmuuttajan polku työhön 1 Polku avattuna palvelujen kautta, esimerkkinä kotoutuja-asiakas Ostetussa alkuhaastattelussa testataan asiakkaan kielitaito ja kartoitetaan
MAAHANMUUTTAJIEN OHJAAMINEN KORKEAKOULUIHIN, KORKEAKOULUISSA JA TYÖELÄMÄÄN
MAAHANMUUTTAJIEN OHJAAMINEN KORKEAKOULUIHIN, KORKEAKOULUISSA JA TYÖELÄMÄÄN Presentation Name / Firstname Lastname 24/05/2019 1 MAAHANMUUTTAJIEN OHJAAMINEN KORKEAKOULUIHIN, KORKEAKOULUISSA JA TYÖELÄMÄÄN
Lähtötason arviointi aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksen opetussuunnitelman perusteissa. Yksikön päällikkö, opetusneuvos Leena Nissilä
Lähtötason arviointi aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutuksen opetussuunnitelman perusteissa Yksikön päällikkö, opetusneuvos Leena Nissilä Aikuisten maahanmuuttajien kotoutumiskoulutus uudessa
MAAKUNTAUUDISTUKSEN VAIKUTUKSIA LAKIIN KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ. Maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen Työllisyys- ja yrittäjyysosasto
MAAKUNTAUUDISTUKSEN VAIKUTUKSIA LAKIIN KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen Työllisyys- ja yrittäjyysosasto Maakuntauudistuksesta aiheutuvat muutokset kotoutumisen edistämiseen
Helsingin kaupunki Pöytäkirja 32/ (6) Kaupunginhallitus Kj/
Helsingin kaupunki Pöytäkirja 32/2016 1 (6) 815 Helsingin kaupungin linjaus kansainvälistä suojelua saavien vastaanoton täsmentämiseksi ja alaikäisten ilman huoltajaa saapuneiden turvapaikanhakijoiden
SOPIMUS PAKOLAISTEN KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
146/04.03.01/2016 SOPIMUS PAKOLAISTEN KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY-keskus) ja Kirkkonummen kunta (jäljempänä kunta/kaupunki)
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY-keskus) ja [kunta/kaupunki] (jäljempänä kunta/kaupunki) sopivat kotoutumisen
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
LUONNOS SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY -keskus) ja Salon kaupunki (jäljempänä kunta) sopivat kotoutumislain
Kotoutumispalvelut ja maahanmuuttoon liittyvät palvelut maakunnassa vuodesta 2020 eteenpäin
Kotoutumispalvelut ja maahanmuuttoon liittyvät palvelut maakunnassa vuodesta 2020 eteenpäin 1. Mitä varten ko. palvelukokonaisuus on olemassa eli mikä on palvelukokonaisuuden tärkein tavoite? Kotoutumista
HE 96/2018 vp. Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kotoutumisen edistämisestä ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kotoutumisen edistämisestä ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi laki kotoutumisen edistämistä ja samalla kumottaisiin voimassa
Kunnille pakolaisten vastaanotosta maksettavat korvaukset
Kunnille pakolaisten vastaanotosta maksettavat korvaukset 1. Laskennallinen korvaus Alle 7-vuotiaat 6 845 / hlö / vuosi 7 -vuotta täyttäneet 2 300 / hlö / vuosi Maksetaan kolmen vuoden ajan 2. Korvaus
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Uudenmaan elinkeino -, liikenne - ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY -keskus) ja Vihdin kun#a Qäljempänä
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
Sopimus SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY -keskus) ja Kauhavan kaupunki (jäljempänä kunta) sopivat kotoutumislain
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY-keskus) ja Kittilän kunta (jäljempänä kunta) sopivat kotoutumisen edistämisestä
Kotoutumisuunnitelma ja työllistyminen. Hanna Rinne Kuntoutusakatemia
Kotoutumisuunnitelma ja työllistyminen Hanna Rinne 25.10.2018 Kuntoutusakatemia Monimenetelmäinen tutkimus kotouttamistoimenpiteiden toimivuudesta Tavoitteet Mitkä ovat kannattavia ja toteuttamisen arvoisia
Ajankohtaista Päijät-Hämeen maahanmuuttoohjelman
Ajankohtaista Päijät-Hämeen maahanmuuttoohjelman toteutumisesta Ossi-hankkeen loppuseminaari 9.11.2017 torstaina 9. marraskuu 2017 1 Päijät-Hämeen ulkomaan kansalaiset 2010-2016 7000 6500 6524 6000 5595
Ulkomaalaistaustaisten helsinkiläisten lasten ja nuorten kotoutuminen
Ulkomaalaistaustaisten helsinkiläisten lasten ja nuorten kotoutuminen Verkostoseminaarit 11. ja 25.10.2016 Pasi Saukkonen Kotoutuminen yksinkertaistettuna Miten työmarkkinoille pääsyä nopeutetaan, siellä
Maahanmuuttajakoulutus työkenttänä verkostoyhteistyön onnistumisen edellytykset Kotoutumislain näkökulma
Maahanmuuttajakoulutus työkenttänä verkostoyhteistyön onnistumisen edellytykset Kotoutumislain näkökulma Maahanmuuttajakoulutus työkenttänä 30.1.2013 Turun kristillinen opisto Laki kotoutumisen edistämisestä
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY-keskus) ja Kempeleen kunta (jäljempänä kunta) sopivat kotoutumisen
ESR-rahoituksen näkymiä uudella rakennerahastokaudella
ESR-rahoituksen näkymiä uudella rakennerahastokaudella 2014-2020 Helavalkeat-ajankohtaisseminaari 29.5.2013 Päivi Bosquet opetus- ja kulttuuriministeriö ESR rahoitus Suomessa 2014-2020 Euroopan sosiaalirahaston
Uusi kotoutumislaki ja Osallisena Suomessa-hanke
Uusi kotoutumislaki ja Osallisena Suomessa-hanke Kuntamarkkinat 14.9.2011 Ylitarkastaja Peter Kariuki 14.9.2011 14.9.2011 Maahanmuuton Suomen kartta Ulkomaalaisten osuus (%) kunnan asukasluvusta 31.12.2009
Työvoiman saatavuus Lapissa Rovaniemi Rahoitusasiantuntija Liisa Irri
Euroopan sosiaalirahaston mahdollisuudet edistää työvoiman saatavuutta Työvoiman saatavuus Lapissa Rovaniemi 5.6.2017 Rahoitusasiantuntija Liisa Irri ESR:n toimintalinjat ja erityistavoitteet TL 3 Työllisyys
Nuorisotakuu määritelmä
Mitä on ohjaus nuorisotakuussa Elise Virnes 25.9.2013 Nuorisotakuu 2013 - määritelmä Jokaiselle alle 25-vuotiaalle nuorelle ja alle 30-vuotiaalle vastavalmistuneelle tarjotaan työ-, työkokeilu-, opiskelu-,
KOTOUTTAMISTYÖN PERIAATTEET
KOTOUTTAMISLAKI KOTOUTTAMISTYÖN PERIAATTEET mahdollisuus päästä yhteiskunnan jäseneksi oikeus kaikkiin peruspalveluihin, kuten terveydenhoito, koulutus, eläke, työttömyysturva, työllistyminen KOTOUTTAMISTYÖN
ELY-keskuksen rooli laajamittaisessa maahantulossa ja pakolaisten kuntiin sijoittamisessa
ELY-keskuksen rooli laajamittaisessa maahantulossa ja pakolaisten kuntiin sijoittamisessa 9.11.2015 Suomeen saapunut 27 070 turvapaikanhakijaa viime vuonna 3651 tulijaa Alaikäisenä yksin tulleita 2028
Kotoutumislaki (1386/2010) uudistuu 1.9.2011 alkaen. Kotoutumislain toimeenpano Lahti 23.3.2011
Kotoutumislaki (1386/2010) uudistuu 1.9.2011 alkaen Kotoutumislain toimeenpano Lahti 23.3.2011 30.3.2011 Taustaa Laki maahanmuuttajien kotouttamisesta ja turvapaikanhakijoiden vastaanotosta (493/1999)
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
KASELY 1306/05.13.05/2013 SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Kaakkois-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY-keskus) ja Luumäen kunta (jäljempänä kunta)
Maahanmuuttajien integroituminen Suomeen
Maahanmuuttajien integroituminen Suomeen Matti Sarvimäki (yhdessä Laura Ansalan, Essi Eerolan, Kari Hämäläisen, Ulla Hämäläisen, Hanna Pesolan ja Marja Riihelän kanssa) Viesti Maahanmuutto voi parantaa
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄ- MISESTÄ
SOPIMUS Etelä-Savo SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄ- MISESTÄ Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY-keskus) ja Sastamalan kaupunki (jäljempänä kunta) sopivat
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
[Diaarinumero] SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Kaakkois-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY-keskus) ja Kouvolan kaupunki (jäljempänä kaupunki) sopivat
KUNTAAN OHJAAMISTA KOSKEVAT PYKÄLÄT HALLITUKSEN ESITYKSESSÄ LAIKSI KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ. Kuntaan ohjaamisen valtakunnalliset tavoitteet
KUNTAAN OHJAAMISTA KOSKEVAT PYKÄLÄT HALLITUKSEN ESITYKSESSÄ LAIKSI KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Kuntaan ohjaamisen valtakunnalliset tavoitteet Valtioneuvosto vahvistaa kuntaan ohjaamisen strategiset tavoitteet
Pääkaupunkiseudun laajennettu neuvottelukunta
Pääkaupunkiseudun laajennettu neuvottelukunta Maahanmuuttajat voimavarana pääkaupunkiseudulla seminaari 20.3.2007 Kauniainen, Kasavuoren koulutuskeskus Kansliapäällikkö Työministeriö 1 Suomessa työskentelevät
Maahanmuuton monet muodot ja kotouttaminen Espoossa
Maahanmuuton monet muodot ja kotouttaminen Espoossa Teemu Haapalehto, maahanmuuttoasioiden päällikkö Maahanmuuton ajankohtaisseminaari Kuntatalo 12.3.2019 Esityksen sisältö: 1. Maahanmuuttajien määrä nyt
Sopimus kuntaan osoittamisesta ja kotoutumisen edistämisestä/ Uudenkaupugin kaupunki ja Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
Kaupunginhallitus 175 16.05.2016 Kaupunginhallitus 195 23.05.2016 Kaupunginvaltuusto 43 13.06.2016 Sopimus kuntaan osoittamisesta kotoutumisen edistämisestä/ Uudenkaupugin kaupunki Varsinais-Suomen elinkeino-,
Maahanmuuttajien terveys, hyvinvointi ja palvelut Suomessa
Maahanmuuttajien terveys, hyvinvointi ja palvelut Suomessa 1 Esittely & sidonnaisuudet Kuka minä olen? Psykologian dosentti, psykologi Valtiotieteiden maisteri (sosiaalipsykologia, etniset suhteet) Psykoterapeutti,
Seinäjoki Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus
Seinäjoki 12.1.2017 Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus Mauno Salmela 12.1.2017 1 Laki kotoutumisen edistämisestä NYKYTILA Laki kotoutumisen edistämisestä tuli voimaan 1.9.2011 Tarkoituksena on mm. tukea ja edistää
Valtuutettu Mika Koiviston ym. valtuutettujen aloite seudullisen kotouttamisohjelman kustannusseurannasta
Raision kaupunki Pöytäkirja 1 (1) Kaupunginvaltuusto 106 10.6.2013 Asianro 679/05.11.00/2013 220 Valtuutettu Mika Koiviston ym. valtuutettujen aloite seudullisen kotouttamisohjelman kustannusseurannasta
Ohjaamo osana ESR-toimintaa
Ohjaamo osana ESR-toimintaa Kohti ohjaamoa 23.9.2014 Merja Rossi Ohjelmakausi 2014-2020 yksi ohjelma Kestävää kasvua ja työtä 2014-2020 - Suomen rakennerahasto-ohjelma Sekä Euroopan sosiaalirahaston ESR
Kotoisa -hanke. Kotoutumispalvelut
Kotoisa -hanke Kotoutumispalvelut AMIF Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto Sisäministeriö on vastuuviranomainen Rahasto (engl. Asylum, Migration and Integration Fund) perustettiin EU-rahoitusohjelmakaudelle
Kemin kaupunki/ pakolaistyö Hajautetun tukiasumisyksikön toimintasuunnitelma
1(6) Kemin kaupunki/ pakolaistyö Hajautetun tukiasumisyksikön toimintasuunnitelma 2(6) Sisällys 1. Yleistä 2. Toiminta-ajatus ja arvot 3. Tilat ja ympäristö 4. Asiakkaat 5. Palvelut - sosiaalipalvelut
Kasvupalvelut / TE-palvelut
Kasvupalvelut / TE-palvelut Maakuntauudistus, Kanta-Häme 1 Vaikuttavuus, poliittinen ohjaus Mitä halutaan tapahtuvan? Kasvua ja hyvinvointia koko Suomeen Korkea työllisyysaste Yritysten kasvu, kestävä
Kotouttamisrahasto. Vuosiohjelma 2009
Kotouttamisrahasto Vuosiohjelma 2009 TOIMILINJA A1. Haavoittuvassa asemassa olevien kolmansien maiden kansalaisten tukeminen TOIMILINJA A2. Innovatiiviset neuvonnan ja kotoutumisen mallit TOIMILINJA B3
Kauniaisten kaupungin kotouttamisohjelma on hyväksytty kaupunginvaltuustossa 14.10.2013.
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELY-keskus) ja Kauniaisten kaupunki (jäljempänä kaupunki) sopivat kotoutumisen
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ
SOPIMUS KUNTAAN OSOITTAMISESTA JA KOTOUTUMISEN EDISTÄMISESTÄ Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (jäljempänä ELYkeskus) ja Ylivieskan kaupunki (jäljempänä kunta/kaupunki) sopivat