Mitkä ovat keskeisimpiä huomioita yhteistoimintalakia uudistettaessa?
|
|
- Annemari Niemelä
- 4 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Yleisiä huomioita yhteistoimintalain uudistamisesta Akava ry, Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO ry ja Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry lausuvat työ- ja elinkeinoministeriön yhteistoimintalain uudistamista selvittävän työryhmän väliraportista seuraavaa: Mitkä ovat keskeisimpiä huomioita yhteistoimintalakia uudistettaessa? Hyvä työnantajan ja henkilöstön välinen yhteistoiminta on yksi keskeinen keino kehittää ja parantaa yrityksen toimintaa, taloutta ja tuottavuutta sekä henkilöstön hyvinvointia ja terveyttä kestävällä tavalla. Hallitusohjelmankin mukaan työelämän luottamuksen ja työpaikkojen yhteistoiminnan vahvistamiseksi parannetaan henkilöstön osallisuutta ja asemaa sekä yt-menettelyssä että muutoin yritysten päätöksenteossa. Kysymys on myös yrityksen kyvystä tarjota työtä ja työllistää henkilöstöä pitkäjänteisesti. Yhteistoiminnalla on siten taloudellinen ja terveydellinen ulottuvuus (työhyvinvointi, pidemmät työurat) sekä vaikutus yrityksen parempaan taloudelliseen suorituskykyyn, jotka parhaimmillaan vaikuttavat myönteisesti myös kansantalouteen ja -terveyteen. Nämä käyvät ilmi mm. seuraavista tutkimuksista: Gijs van Houten, Study on the 14th Company Law, EUROFUND, 2014, Prof. J. Ribarova: Informia Study, University of Sofia, Bulgaria, 2012, European Social Survey, 2016 ja suomalainen Tekesin tutkimus Alasoini Lyly-Yrjänäinen Ramstad Heikkilä: Innovatiivisuus Suomen työpaikoilla, menestys versoo työelämää uudistamalla, Katsaus 311/2014. Viimeksi mainitun tutkimuksen mukaan yritys ei voi säilyä pitkään innovatiivisena vain sen omistajan, toimivan johdon tai joidenkin yksittäisten asiantuntijoiden voimin ilman työntekijöiden kollektiivista osallistumista. Lisäksi tutkimuksissa on käynyt ilmi, että yrityksen toimintaan liittyvien muutostilanteiden läpivienti on paljon ongelmattomampaa ja sujuvampaa, jos henkilöstö on jo aikaisessa vaiheessa mukana. Yrityksen johdon ja työntekijöiden tulee olla säännöllisessä vuorovaikutuksessa työpaikan arjessa ja keskustella työhön, sen järjestelyihin ja kehittämiseen liittyvistä asioista. Akava pitää tärkeänä, että tällaista yhteistoimintaa tulee harjoittaa kaikilla työpaikoilla ja muinakin kuin kriisiytyneinä aikoina. Yhteistoiminnan ja yhteistoimintalain keskeisimmät ominaispiirteet kuten yhdessä toimiminen ja ennakoiva kehittäminen, eivät ole suomalaiselle työelämälle ja yritystoiminnalle ominaisia. Akavan mielestä on hyvä, että lain uudistamisessa pyritään vaikuttamaan myös paremman yhteistoimintakulttuurin luomiseen. Lakia uudistettaessa on kuitenkin tärkeää, että lain asettamat velvollisuudet ja sanktiot on säännelty täsmällisesti ja tarkasti. Tämä korostuu etenkin 6. ja 8. lukujen mukaisissa tilanteissa. Lisäksi Akava katsoo, että liikkeen luovutukseen liittyviä säännöksiä tulee tehostaa ja täsmentää, jotta asiaa koskeva 7. luku toteutuu myös nykyistä paremmin käytännössä. Julkinen sektori Yhteistoiminta-asiamiehen toimivallan tulisi jatkossa kattaa myös julkisen sektorin yhteistoimintalait. Yhteistoimintalain kehittämisen tulokset tulee huomioida myös julkisen sektorin yhteistoimintalaeissa. Kirkolla ei ole tällä hetkellä omaa yhteistoimintalakia. Tässä suhteessa kirkon työntekijät ovat eriarvoisessa asemassa muiden työntekijöiden kanssa, sillä yksityisellä sektorilla, kunnalla ja valtiolla on kaikilla oma yhteistoimintalakinsa. Yhteistoiminnasta on sovittu työnantajan ja kirkon työntekijöiden kesken sopimuksella. Kirkon työmarkkinalaitoksen ja pääsopijajärjestöjen välinen sopimus ei ole yhtä vahva kuin kunnan, valtion ja 1
2 yksityisen sektorin työntekijöiden yhteistoimintalait. Kirkon yhteistoimintasopimuksessa ei ole säännöksiä esimerkiksi hyvityksistä tai sanktioista, jos sopimusta ei noudateta. Kirkon yhteistoimintasäätely on aika päivittää ja nostaa kirkon työntekijät yhdenvertaiseen asemaan muiden työntekijäryhmien kanssa. Kirkolle pitää säätää oma yhteistoimintalaki. Kirkon omassa yhteistoimintalaissa tulee säätää myös hyvityksistä ja sanktioista samaan tapaan kuin muussa yhteistoimintalainsäädännössä. Hallitusohjelmaan on kirjattu, että Yhteistoimintaa koskeva lainsäädäntö uudistetaan rakenteellisesti ja sisällöllisesti työnantajan ja henkilöstön välisen luottamuksen parantamiseksi. Kirkolle pitää säätää oma yhteistoimintalaki tämän lainsäädäntöuudistuksen yhteydessä. Nykytilan arviointi (väliraportin 2.2 luku) Vastaako nykytilan arviointi näkemystänne voimassa olevasta oikeustilasta? Puuttuuko nykytilan arvioinnista jokin keskeinen nykyistä yhteistoimintaa koskeva piirre? Hallitusohjelman mukaan hallintoedustuslain henkilöstön edustusta koskevat säännökset siirretään yhteistoimintalakiin ja arvioidaan nykyisen hallintoedustuslain soveltamisrajaa ottaen huomioon pkyritysten toiminnan erityispiirteet. Akava pitää hyvin tärkeänä, että hallintoedustuslain mukaista vaatimusta työsuhteessa olevan henkilöstön määrästä alennetaan nykyisestä 150 työntekijästä merkittävästi alaspäin. Tämän lisäksi henkilöstöedustuksen täytyy olla yrityksessä jo olemassa olevassa päätöksiä tekevässä elimessä, eikä laissa tule enää sallia tilannetta, jossa tätä tehtävää varten perustetaan sopimuksellakaan erillinen uusi toimielin. Hallintoedustus tulee myös sopimuksen nojalla järjestää tietyn kokoisissa yrityksissä aina joko hallitukseen, hallintoneuvostoon tai yrityksen kaikki tulosyksiköt kattavaan johtoryhmään. Lisäksi yhteistoimintaa ja hallintoedustusta koskevia säännöksiä tulee Akavan mukaan soveltaa myös taloudellisiin yhdistyksiin, säätiöihin sekä sivuliikkeisiin. Väliraportissa yhteistoiminta-asiamiehen asemaa sekä valvonnan ja muiden tehtävien kehittämistarpeita ei ole otettu Akavan mukaan riittävällä tavalla huomioon. Jatkovalmistelussa tätä kokonaisuutta on arvioitava ehdottomasti käsiteltyä laajemmin, huomioiden mm. riippumattomuuden turvaamisen (yhteistoimintaasiamiehestä annettu laki 1.3 ). Kun yrityksiä koskevan yhteistoimintalain ja osallistumista koskevien lakien valvonta vuonna 2010 siirrettiin yhteistoiminta-asiamiehelle, pyrittiin turvaamaan valvonnan riippumattomuus ja erillisyys työ- ja elinkeinoministeriön muusta toiminnasta. Riippumattomuuden turvaaminen on tärkeää suojattaessa työntekijöitä ja yrityksiä, kun epäillään oikeudenloukkausta ja kun edistetään yhteistoimintaa ja osallistumisoikeuksia. Osa yhteistoiminta-asiamiehen valvottavasta lainsäädännöstä on EU-pohjaista (EU:n perusoikeuskirja, yhteistoimintamenettelydirektiivi, liikkeenluovutusdirektiivi, joukkovähentämisdirektiivi ja direktiivi eurooppalaisista yritysneuvostoista). Oikeushallintovirastoselvityksessä (2019:11) arvioitiin oikeusministeriön hallinnonalalla toimivien tasaarvovaltuutetun, yhdenvertaisuusvaltuutetun ja lapsiasiavaltuutetun asemaa ja riippumattomuuden edellytyksiä. Selvityksessä todettiin EU:n oikeuskäytäntöön nähden arveluttavasta erillisvirastojen hallintoon kohdistuvasta ministeriön toimivallasta (s. 90) ja nimitystoimivallasta, jonka tulee olla näillä erillisvirastoilla (s. 101). Riippumattomuuden turvaaminen edellyttää: 1 nimitystoimivaltaa 2
3 2 itsenäistä vaikutusmahdollisuutta omaan talouteen 3 riittäviä resursseja ja 4 virkojen täyttöä koskevaa päätösvaltaa (oikeus täyttölupiin) Vastaavasti myös yhteistoiminta-asiamiehen asemaa ja valvonnan ja muiden tehtävien kehittämistarpeita arvioitaessa on aiheellista käyttää näitä kriteerejä. Väliraportissa on todettu informaatio-ohjauksesta ja oikeusturvan tarpeesta, joilla voi olla vaikutusta yhteistoiminta-asiamiehen tehtäviin (s. 64). Sen mukaan yleisluonteisempi sääntely ja yhteistoimintasopimuksen olemassaolo voivat lisätä oikeudellisia epäselvyyksiä (s. 64). Yhteistoimintaasiamiehen tehtävien voi arvioida lisääntyvän uudistuksen myötä. Yhteistoiminta-asiamiehellä oleva lain soveltajan toimivalta ja informaatio-ohjaus eivät kaikissa tapauksissa mahdollista nyt harkittavana olevan yleisluontoisemman sääntelyn aiheuttamien oikeudellisten epäselvyyksien ratkaisemista. Tulkintatoimivallan ollessa tuomioistuimilla, myös niiden tehtävien voi perustellusti arvioida lisääntyvän. Jatkovalmistelussa on arvioitava käsiteltyä laajemmin niitä tarpeita, joita informaatio-ohjaus ja seuraamusten asettaminen so. uudistuksen vaikutukset edellyttävät yhteistoiminta-asiamieheltä ja, kun on kysymys oikeussuojan tarpeesta, joka edellyttää tuomioistuinten tulkintatoimivaltaa, myös tuomioistuimilta. Lisäksi Akava toteaa, että nykyistä seuraamusjärjestelmää tulee uudistaa ja tehostaa. Yhteistoiminnan sujuvuutta tehostaisi myös velvollisuus pitää pöytäkirjaa jatkuvasti kaikista yhteistoiminnan alaan kuuluvista neuvotteluista ilman vaatimusta työntekijöiden esittämästä pyynnöstä. Lisäksi pöytäkirjan laillisia sisältövelvoitteita tulee laajentaa ja tarkentaa nykyisestä (esim. aiottujen toimenpiteiden todelliset perusteet). Lain tavoite (väliraportin 4 luku) Käsityksenne lain tavoitteista. Puuttuuko väliraportissa esitetyistä tavoitteista mielestänne jotakin oleellista? Akavan mukaan on hyvä, että tavoitteissa mainitaan yhteistoiminnan yleinen kehittyminen, sen tukeminen, työnantajan ja henkilöstön välisen vuorovaikutuksen, henkilöstön vaikutusmahdollisuuksien, osallistamisen ja työhyvintoimin kehittymisen sekä osaamistarpeiden ja muutosturvan kehittäminen ja tukeminen. Tämä ei kuitenkaan yksin riitä, koska yhteistoiminnan uudistaminen ja etenkin tehostaminen tarvitsevat tuekseen myös konkreettisia ja työnantajaa velvoittavia toimia. Näihin kuuluvat etenkin yhteistoimintaasiamiehen roolin ja valvonnan uudistaminen sekä seuraamusjärjestelmän uudistaminen. Tähän liittyy myös kaikkien yhteistoiminnan osapuolten kouluttaminen sekä kouluttautuminen, jota tulee tukea myös sopivilla ja riittävät oikeudet antavilla velvoitteilla. Suuntaviivat Suuntaviiva 1: Menettelytapasäännösten sijasta edellytettäisiin tavoitellun lopputuloksen saavuttamista Akava suhtautuu kriittisesti suuntaviivaan ja katsoo, että lopputuloksen saavuttamisen arviointi ilman laissa olevia selkeitä kriteereitä ja muotomääräyksiä on haasteellista käytännön soveltamistilanteessa. Tämä asettaa suuret vaatimukset yhteistoimintalain valmistelulle. Lisäksi Akavan käsityksen mukaan laadukas pelkästä tavoitellusta lopputuloksesta säätäminen lailla on hyvin haasteellista. 3
4 Yleisluontoisten säännösten pohjalta on myös hyvin vaikea arvioida osapuolten oikeuksia ja velvollisuuksia ja rakentaa oikeusturvan täyttäviä ja toimivia sanktioita. Useiden argumenttien mukaan yhteistoimintalaki nykyisellään koetaan monimutkaiseksi ja byrokraattiseksi. Lisäksi aidon vuorovaikutteisuuden sijasta yhteistoimintamenettelyn fokuksen koetaan olevan usein lain muotomääräyksien noudattamisessa. Akavan mukaan tällaista byrokraattisuutta voitaisiin harkita kevennettäväksi siten, että esimerkiksi tiettyjen 5. luvun sellaisia kohtia, joiden käytännön merkitys on osoittautunut vähäiseksi, muokattaisiin lakia uudistettaessa. Vastapainona tälle, painoarvoltaan merkittävämpiä asioita, kuten esimerkiksi henkilöstön tiedonsaantioikeutta, menettelyä yritystoiminnan muutostilanteissa (mm. 6. luku) ja työvoiman vähentämistilanteissa tulisi muokata henkilöstön kannalta oikeudellisesti vahvempaan muotoon. Suuntaviiva 2: Yleisluontoisemman sääntelytavan hyödyntäminen tarkoituksenmukaisemman vuoropuhelun käymiseksi Akava katsoo, että lain säännöksillä on taattava yhteistoiminnan vähimmäistaso. Neuvoteltavat asiat, annettavat tiedot ja menettelysäännökset on säänneltävä riittävän tarkasti ja yksiselitteisesti. Työnantajan on pystyttävä lakia käytännössä soveltaessaan varmistumaan siitä, että työpaikalla noudatettavat menettelyt, ml. tietojen antaminen, täyttävät lain vaatimukset. Akava katsoo, että myös yhteistoimintasopimusten tekeminen edellyttää sitä, että laissa on säädetty selkeät minimivaatimukset sopimuksen sisällölle. Suuntaviiva 3: Lain rakenne Akava kannattaa vahvasti ensimmäistä sääntelyvaihtoehtoa, koska esimerkiksi 8. luvun siirto työsopimuslakiin vähentäisi yhteistoimintalain merkitystä huomattavasti. Nykyisen yhteistoimintalain lukujen sääntely ja seuraamusjärjestelmä tulee ehdottomasti säilyttää jatkossakin yhteistoimintalaissa. Suuntaviiva 4: Lain tarkoitus Akava pitää lain tarkoitusta hyvänä ja näkee erittäin tärkeänä sen, että lailla turvataan riittävä, oikeaaikainen ja jatkuvaluonteinen tiedonkulku, joka mahdollistaa myös luottamuksen syntymisen työnantajan ja henkilöstön välille. Samalla se mahdollistaa aidon jatkuvaluonteisen vuoropuhelun sekä oikea-aikaisen neuvottelumenettelyn. Tätä tukisi myös työnantajalle asetettava nykyistä aktiivisempi rooli omaaloitteisena tietojen antajana. Akava pitää hyvin tärkeänä myös muutosturvan edellytysten ja lisäksi sisällön parantamista. Suuntaviiva 5: Yrityksen henkilöstömäärään perustuva soveltamisalarajaus Akava kannattaa velvoitteiden portaittaista kasvattamista yrityskoon kasvaessa. Akava katsoo, että nykyisen yhteistoimintalain soveltamisalarajaus 20 tai useamman työntekijän työllistävään yritykseen on keinotekoinen. Yleinen lakiin perustuva yritysjohdon ja henkilöstön välinen 4
5 yhteistoimintavelvoite tulisi ulottaa koskemaan kaikenkokoisia yrityksiä jo yritykselle yhteistoiminnasta tulevat hyötynäkökulmat huomioon ottaen. Yhteistoiminnan toteuttamistavat voidaan jättää pienimmillä työpaikoilla yritysjohdon ja henkilöstön välillä vapaasti sovittavaksi ilman laissa asetettuja sitovia menettelytapoja. Toinen vaihtoehto on, että laissa säädetään muusta laista poikkeavasta minimitasosta pienten yritysten kohdalla, joka tulee noudatettavaksi sopimuksen (vähimmäis-) pohjana sekä silloin, jos sopimukseen ei päästä. Näin toteutettuna soveltamisalan poistaminen ei lisää lainkaan byrokratiaa pienissä yrityksissä. Jos lain soveltamisalapoikkeus määräytyisi yrityksen henkilöstömäärän perusteella, millä kriteerein henkilöstömäärä olisi mahdollisimman selkeällä tavalla todettavissa (esim. osa-aikaiset työntekijät, tarvittaessa töihin kutsuttavat työntekijät, henkilöstömäärän vaihtelu eri aikoina)? Nykyisen yhteistoimintalain soveltamisalarajauksessa ei huomioida erilaisia työn tekemisen muotoja perinteisen työsuhteen rinnalla. Soveltamisalassa tulee jatkossa huomioida epätyypilliset työsuhteet kuten vuokratyöntekijät ja itsensätyöllistäjät sekä kausivaihtelusta johtuvat henkilöstömäärän muutokset. Nykylain määrittelyä, jonka mukaan henkilöstömäärää laskettaessa huomioidaan ainoastaan työsopimussuhteessa olevat työntekijät heidän työsuhteensa laadusta riippumatta (vakituinen, määräaikainen, osa-aikainen), on täydennettävä ja laajennettava henkilöstökäytänteiden muutosten vuoksi kattamaan myös vuokratyöntekijät ja itsensätyöllistäjät. Voimassa olevan yhteistoimintalain puitteissa on oikeuskäytäntöä työsopimussuhteisten johtajien ja toimitusjohtajan välittöminä alaisina johtoryhmän jäseninä toimivien työsopimussuhteisten johtajien lukemisesta mukaan yrityksen henkilöstömäärään osakeyhtiöissä, osuuskunnissa ja säätiöissä. Tämä oikeuskäytäntö on kirjattava lakiin. Yrityskäsite Yhteistoimintaa ja hallintoedustusta koskevia säännöksiä tulee Akavan mukaan soveltaa myös taloudellisiin yhdistyksiin, säätiöihin sekä sivuliikkeisiin. Akavan mukaan yhteistoimintalain soveltamisalassa tulisi huomioida konserni yhtenä yrityksenä. Joukkovähentämisdirektiivi ei estä tällaista lain parantamista, koska ko. direktiivi on ns. minimidirektiivi. Direktiivi mahdollistaa jäsenvaltioissa työntekijöiden kannalta direktiivissä säädettyä tasoa edullisemman sääntelyn tai työntekijöille edullisempien työehtosopimusmääräysten soveltamisen. Tätä ei kiellä myöskään esim. EUT-tuomio C-392/13 Cañas. Sivuliikkeiden osalta hallintoedustuksen toteuttaminen tulee yhdenmukaistaa yhteistoimintalain kanssa. Tämä toki toteutuu sijoittamalla hallintoedustuslaki osaksi yhteistoimintalakia hallitusohjelman kirjauksen mukaisesti. Yrityskäsitteessä tulee ottaa huomioon myös muut työn muuttuvaan tekniseen organisoitiin liittyvät tilanteet, kuten alustat ja erilaiset sopimusjärjestelyt. Suuntaviiva 6: Yhteistoimintasopimus Akava katsoo, että yhteistoimintasopimusten on täytettävä aina lain minimivaatimukset. 5
6 Laissa on määriteltävä tarkasti myös sopimuksia koskevat menettelytapasäännökset (kuten sopijaosapuolet, sopimuksen irtisanominen ja uuden sopimuksen neuvotteleminen/lain noudattamiseen palaaminen). Työvoiman käytön vähentämiseen liittyvissä asioissa tulee lisäksi olla rajoitetumpi sopimusvapaus. Akava ehdottaa, että uudessa laissa säänneltäisiin nykyistä vahvemmin siitä, että työmarkkinajärjestöillä olisi oikeus/velvollisuus neuvoa jäseniään yhteistoimintasopimusten laadinnassa ja yhteistoiminnan edistämisessä. Yhteistoiminta-asiamies puolestaan valvoisi sopimusten lainmukaisuutta. Suuntaviiva 7: Yhteistoimintasopimuksen puuttuessa noudatettavat menettelytapasäännökset Akava katsoo, että menettelytapasäännökset on säänneltävä lain tasolla riittävän tarkasti ja yksiselitteisesti osapuolten oikeusvarmuuden turvaamiseksi. Suuntaviiva 8: Yrityksen toiminnan ja työyhteisön kehittämistä koskeva vuoropuhelu ja tiedonsaanti Akava edellyttää, että työyhteisön kehittämistä koskeva vuoropuhelu ja tiedonsaanti määritellään laissa riittävän tarkasti ja yksiselitteisesti ja että laissa lisätään työnantajan velvollisuutta aktiiviseen ja omaaloitteiseen tiedottamiseen. Suuntaviiva 9: Vuoropuhelun asianmukaisuuden varmistaminen Akava edellyttää, että vuoropuhelun kriteerit määritellään laissa riittävän tarkasti ja yksiselitteisesti. Akava pitää erittäin tärkeänä riittävää ja oikea-aikaista tiedonsaantia sekä molemminpuolisen aloiteoikeuden toteuttamista myös lainsäädäntöteitse. Suuntaviiva 10: Muutostilanteita koskeva neuvotteluvelvoite Akava kannattaa sääntelyn yksinkertaistamista ja nykyisten 6. ja 8. lukujen yhdistämistä. Akava vaatii, että työnantajalla on neuvotteluvelvoite myös silloin, kun se harkitsee työsuhteen ehdon muuttamista yksipuolisella päätöksellä (irtisanomisperusteella), C-422/14 Pujante Rivera ja C-429/16 Ciupa. Mauri Saarinen on ottanut tähän asiaan positiivisen kannan huomioiden etenkin EUT:n v antaman em. tuomion. Tuomion perusteella yhteistoimintalain 8. luvussa tarkoitettua yhteistoimintamenettelyä tulee noudattaa myös, kun työnantaja harkitsee työsuhteen ehtojen yksipuolista muuttamista. Suuntaviiva 11: Muutosneuvotteluiden käynnistäminen harkittaessa työvoiman käytön vähentämistä Akava pitää erittäin tärkeänä, että työvoiman käytön vähentämistä koskevissa tilanteissa neuvottelut aloitetaan hyvissä ajoin ja jo työnantajan harkitessa toimenpiteitä ja ennen kuin lopullinen päätös on tehty (mm. joukkovähennysdirektiivi (98/59/EY), tiedottamisen ja kuulemisen puitedirektiivi (2002/14/EY) ja EUT, mm. Fujitsu-Siemens C-44/08). Tämän takia aloittamisajankohdan sääntelyn tulee olla laissa jo EUlainsäädännön ja oikeuskäytännön vaatimukset täyttääkseen yksiselitteisen selkeää. Akavan mielestä lakiin on lisättävä myös tarkat säännökset tietyn neuvottelutuloksen voimassaolosta. 6
7 Suuntaviiva 12: Henkilöstön edustajan esittämät vaihtoehtoiset ratkaisut vähentämisneuvotteluissa Akava kannattaa suuntaviivan sisältöä, mutta vaatii, että työnantajan olisi tehtävä kirjallisesti ja perustellusti selkoa niistä seikoista, joiden vuoksi se ei hyväksy henkilöstön edustajan tekemää esitystä. Suuntaviiva 13: Seuraamusjärjestelmä Akava pitää erittäin tärkeänä, että seuraamukseen johtavat laiminlyönnit määritellään uudessa laissa nykylakia tarkemmin. Seuraamuksiin johtavien velvoitteiden on oltava riittävän tarkkarajaisia. Hyvityssäännöstä on uudistettava niin, että jatkossa oikeus syntyy, kun neuvottelumenettelysäännöksiä on rikottu tai laiminlyöty ja työntekijä on saanut ilmoituksen irtisanomisesta, lomautuksesta tai osaaikaistamisesta siitä huolimatta, että varsinaista toimenpidettä ei sittemmin toteutettaisikaan. Hyvitysvelvollisuutta voitaisiin laajentaa tehostamaan lain 8. luvun säännösten ohella myös tiettyjen muiden yhteistoimintavelvoitteiden noudattamista. Hyvitysvelvollisuutta laajennettaessa muihin asioihin, esimerkiksi 6. luvun mukaisiin velvoitteisiin, tulisi luoda uusi järjestelmä useamman loukatun osalta (laiminlyönnin kohdistuessa laajempaan määrään työntekijöitä). Tätä tarkoitusta palvelisi erityisen hyvin mahdollisuus ryhmäkanteen nostamiseen. Akava vaatii myös, että yhteistoimintavelvoitteen laiminlyönti työnantajan muutettua yksipuolisella päätöksellä (irtisanomisperusteella) työntekijän työsopimuksen ehtoa synnyttää oikeuden em. hyvitykseen, ilman, että muutettua ehtoa on aloitettu soveltaa tai että työsuhde on päättynyt. Tällainen tilanne luo myös aina tätä toimenpidettä edeltävän neuvotteluvelvoitteen, josta tulee säätää yhteistoimintalaissa erikseen (mm. EUT:n tuomiot C-422/14 Pujante Rivera ja Ciupa C-429/16). Lain noudattamisen tehosteeksi asetetun hyvityksen määrä tulee palauttaa kuukausipalkkaperusteiseksi. Nykyinen euromääräinen hyvitys ei ole käytännössä toiminut yhteistoimintalain hallituksen esityksessä todettua vastaavasti niin, että hyvityksen koko asteikkoa enimmäismäärää myöten olisi käytetty. Muutoksen jälkeen oikeuskäytännössä hyvityksen määrä on ollut tyypillisesti vain euroa niissäkin tilanteissa, jossa yhteistoimintalain 8. luvun säännöksiä on rikottu olennaisella tavalla. Lainmuutoksen seurauksena ylemmät toimihenkilöt eivät juurikaan ole hakeneet hyvitystä tuomioistuimesta kuluriskin takia. Alustava vaikutusten tunnistaminen Käsityksenne vaikutuksista Akava katsoo, että kohdassa vaikutukset viranomaisten toimintaan tulisi myös arvioida yhteistoimintaasiamiehen toimiston resurssien riittävyys sille asetettujen tai asetettavien tehtävien hoitamiseen. Muita huomioita Hallitusohjelman mukaan työelämän luottamuksen ja työpaikkojen yhteistoiminnan vahvistamiseksi parannetaan henkilöstön osallisuutta ja asemaa sekä yt-menettelyssä että muutoin yritysten päätöksenteossa. Siirretään hallintoedustuslain henkilöstön edustusta koskevat säännökset yhteistoimintalakiin. Arvioidaan nykyisen hallintoedustuslain soveltamisrajaa ottaen huomioon pk-yritysten toiminnan erityispiirteet. Akava kannattaa, että hallintoedustuslaista tehdään jäljempänä esiteltävien muutosten jälkeen oma lukunsa yhteistoimintalakiin. 7
8 Nykylain mukaan hallintoedustus voidaan toteuttaa yrityksessä joko lain mukaan tai sopimalla ja hallintoedustajan paikan tulisi lain mukaan sijaita yrityksen päättävissä, toimeenpanevissa, valvovissa tai neuvoa-antavissa hallintoelimissä. Hallintoedustajalla tarkoitetaan yrityksen hallintoon työntekijöiden valitsemaa edustajaa, joka yrityksen omien edustajien kanssa yhdessä osallistuu yrityksen liiketoimintaa, taloutta ja henkilöstön asemaa koskevien tärkeiden kysymysten käsittelyyn. Laki tuli voimaan v ja tällä hetkellä se koskee vähintään 150 työntekijää työllistäviä yrityksiä. Koska nykyinen laki sallii myös muunlaiset vapaamuotoiset järjestelyt, on hallintoedustuspaikkoja alettu sijoittaa yrityksissä yhä enemmän keinotekoisesti muodostettuihin toimielimiin, jolloin lain tarkoitus ei pääse toteutumaan tarkoitetulla tavalla (Teollisuuden Palkansaajien tutkimusanalyysi Kohti vahvempaa osallisuutta, miten hallintoedustuslaki toimii työpaikoilla käytännössä, 1/2019). Lakimuutoksella tulee puuttua etenkin tähän epäkohtaan ja hallintoedustus tulee myös sopimusten nojalla järjestää tietyn kokoisissa yrityksissä aina joko hallitukseen, hallintoneuvostoon tai yrityksen kaikki tulosyksiköt kattavaan johtoryhmään. Lisäksi hallintoedustusjärjestelmä puuttuu em. tutkimusanalyysin mukaan tällä hetkellä noin puolesta niistä yrityksistä, joissa sellainen pitäisi olla. Syynä tähän on etenkin työnantajan haluttomuus asian järjestämiseen sekä lakia koskevan tiedon puute. Tämä asia olisi korjattava lakimuutokseen liittyvällä tiedottamisella. Lisäksi myös tätä työntekijöiden osallistumismallia koskien tulisi säätää tehokkaampi seuraamus- ja sanktiojärjestelmä. Hallintoedustusta koskevat muutosehdotukset: Akavan ehdotuksen mukainen uusi soveltamisraja on 45 (Ruotsissa raja on 25, Norjassa 30 ja Tanskassa 35). Tämä raja on lähempänä muita pohjoismaisia malleja, mutta silti suurempi ja paremmin Suomen oloihin sopiva. Taustalla tässä on myös Suomen Yrittäjien kannanotto asiassa (v. 2016) sekä lain parempi soveltuvuus heidän edustamiinsa yrityksiin. Lisäksi lakia tulee soveltaa myös taloudellisiin yhdistyksiin, säätiöihin, konserneihin sekä sivuliikkeisiin niin kuin muutakin yhteistoimintalakia. Edellä mainittujen keinotekoisten järjestelmien poistamiseksi lakiin ehdotetaan säännöstä, jonka mukaan hallintoedustuspaikka on sijoitettava vähintään 100 työntekijää työllistävissä yrityksissä aina joko yrityksen hallitukseen, hallintoneuvostoon tai kaikki tulosyksiköt kattavaan johtoryhmään. Tämän tulee koskea sekä sopimuksella sovittavia että lain mukaan perustettavia hallintoedustuksia. Alle 100 työntekijän yrityksissä paikka voitaisiin sijoittaa vapaammin, mutta tällöinkin sillä toimielimellä, johon hallintoedustus sijoitetaan, tulisi olla aina todellista päätös- ja toimivaltaa. Hallintoedustussopimusta koskevaa neuvotteluaikaa tulee lyhentää vuodesta puoleen vuoteen, jotta toiminta päästäisiin aloittamaan myös lain nojalla nopeammin. Lisäksi lakiin tulee lisätä pykälä koskien hallintoedustussopimuksen irtisanomista ja siirtymistä irtisanomisajan jälkeen noudattamaan lain säännöksiä. Hallintoedustajalla tulee lisäksi olla aina oikeus saada sama materiaali kuin muilla saman toimielimen jäsenillä ja lisäksi hänellä tulee olla oikeus tarvitsemaansa koulutukseen hallintoedustustehtävän hoidossa. Tällä hetkellä työntekijöiden edustajalla ei ole laissa säädettyä oikeutta koulutukseen, kuten on esimerkiksi yhteisönlaajuisia yritysneuvostoja koskevassa laissa (335/2007). Seuraamuksia ja/tai sanktioita tulee tehostaa hallinnollisten seuraamusten muodossa jo nyt laissa olevan uhkasakon lisäksi. Samalla yhteistoiminta-asiamiehelle tulee antaa oikeus valvoa ja puuttua myös tämän lain nojalla tehtyihin sopimuksiin ja niiden sisältöön (lain mukaiset minimisäännökset). Uusia sanktioita voivat olla esimerkiksi sopivat seuraamus- ja/tai laiminlyöntimaksut. Tämä kohta edellyttää myös yhteistoiminta-asiamiestä koskevan lain muuttamista. 8
9 Lisäksi viimeistään EU:n asiaa koskevan lainsäädännön tullessa Suomessa ajankohtaiseksi, tulee hallintoedustusta koskevasta yhteistoimintalain luvusta poistaa pykälät koskien yhtiöiden rajat ylittävää sulautumista ja jakautumista. Nämä pykälät tulee siirtää omaan lakiinsa yhdessä rajat ylittävää yhtiön muutosta (jakautuminen, sulautuminen ja rajat ylittävä siirtyminen) koskevien pykälien kanssa etenkin siksi, että näiden pykälien noudattaminen käytännössä helpottuu ja tehostuu. 9
YHTEISTOIMINTA-ASIAMIEHEN OHJE
1 (3) YHTEISTOIMINTA-ASIAMIEHEN OHJE OSA-AIKAISTETUN TYÖNTEKIJÄN OI- KEUDESTA YHTEISTOIMINTALAIN MUKAISEEN HYVITYKSEEN NEUVOTTELU- MENETTELYN LAIMINLYÖNTITILANTEESSA XXXXXX on pyytänyt 6.6.2011 yhteistoiminta-asiamieheltä
Yhteistoimintalainsäädännön uudistaminen
Yhteistoimintalainsäädännön uudistaminen 14.2.2017 Taustaa Nykyisen YT-lain tavoitteet: 1. Edistää työnantajan ja työntekijän välistä sekä henkilöstöryhmien keskinäistä vuorovaikutusta perustuen oikea-aikaisesti
HE 79/1997 vp ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ. ja henkilöstön edustuksesta yritysten hallinnossa YLEISPERUSTELUT
HE 79/1997 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain ja henkilöstön edustuksesta yritysten hallinnossa annetun lain 4 ja 5 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN
YHTEISTOIMINTA-ASIAMIEHEN OHJE YHTEISTOIMINTALAIN SOVELTAMISESTA YRITYKSEN TYÖSOPIMUSSUHTEISEEN JOHTOON
YHTEISTOIMINTA-ASIAMIEHEN OHJE YHTEISTOIMINTALAIN SOVELTAMISESTA YRITYKSEN TYÖSOPIMUSSUHTEISEEN JOHTOON XXXXXX on pyytänyt 6.6.2011 yhteistoiminta-asiamieheltä ohjetta yhteistoiminnasta yrityksissä annetun
Yhteistoiminta-asiamiehen toimiston toimintakertomus 2015
Yhteistoiminta-asiamiehen toimiston toimintakertomus 2015 Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja TEM raportteja 14/2016 Yhteistoiminta-asiamies Toimintakertomus vuodelta 2015 Yhteistoimintaa ja osallistumista
Sisällys. Lukijalle Yhteistoimintalain ja konserniyhteistyön keskeinen sisältö Johdanto... 13
Sisällys Lukijalle........................................................ 11 Yhteistoimintalain ja konserniyhteistyön keskeinen sisältö..... 13 1. Johdanto..................................................
Talentia ry
Talentia ry 16.8.2019 Tiina Kinnunen Työ- ja elinkeinoministeriön pyytämä lausunto yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain uudistamista selvittävän työryhmän väliraportista, DL 23.8.2019. Lausuntoa
yrityksen toiminnan kehittämiseksi yrityksen ja henkilöstön yhteistoiminnan tehostamiseksi henkilöstön vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi
HENKILÖSTÖN EDUSTUS YRITYSTEN HALLINNOSSA hallintoedustajalaki, 725/1990 Tarkoitus (1 ): yrityksen toiminnan kehittämiseksi yrityksen ja henkilöstön yhteistoiminnan tehostamiseksi henkilöstön vaikutusmahdollisuuksien
Työsuhteen ehtoja koskeva direktiiviehdotus. Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta
Työsuhteen ehtoja koskeva direktiiviehdotus Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta 28.2.2018 Direktiiviehdotuksen taustaa Direktiiviehdotuksen taustalla vuonna 1991 annettu todentamisdirektiivi, jonka tarkoituksena
YHTEISTOIMINTA-ASIAMIEHEN OHJE PAIKANTAMISTA JA HENKILÖTIETOJEN KERÄÄMISEN PERIAATTEITA JA KÄYTÄNTÖJÄ KOSKEVASTA YHTEISTOIMINTA- MENETTELYSTÄ
1 (8) 5.1.2012 YHTEISTOIMINTA-ASIAMIEHEN OHJE PAIKANTAMISTA JA HENKILÖTIETOJEN KERÄÄMISEN PERIAATTEITA JA KÄYTÄNTÖJÄ KOSKEVASTA YHTEISTOIMINTA- MENETTELYSTÄ Yhteistoiminta-asiamiehelle tehdyn pyynnön keskeinen
Esityksen tarkoituksena on toteuttaa Euroopan
HE 125/1999 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain 2 ja 11 f :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksen tarkoituksena on toteuttaa Euroopan
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
HE 97/2002 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi työsopimuslain 1 luvun :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi työsopimuslakia siten, että vapaaehtoisen
YHTEISTOIMINTALAKI kommentaari
Helena Lamponen YHTEISTOIMINTALAKI kommentaari Alma Talent 2016 Helsinki Copyright 2016 Talentum Media Oy ja Helena Lamponen Yhteistyössä Lakimiesliiton Kustannus ISBN 978-952-14-2937-8 ISBN 978-952-14-2938-5
Sote ja maakuntauudistus henkilöstön asema, uudet työnantajakonsernit
Sote ja maakuntauudistus henkilöstön asema, uudet työnantajakonsernit Kuormitus hallintaan, Kuntatalo 5.6.2017 Neuvottelupäällikkö Henrika Nybondas-Kangas Maakunnille siirtyvä henkilöstö tehtäväalueittain
Irtisanomissuojan heikentäminen pienissä yrityksissä. SAK:n hallitus
Irtisanomissuojan heikentäminen pienissä yrityksissä SAK:n hallitus 13.8.2018 SAK:N NÄKEMYKSET TYÖRYHMÄN MUISTIOSTA Lausunto muistiosta Työntekijästä johtuvat irtisanomisperusteet työnantajan työllistäessä
SOPIMUS YHTEISTOIMINNASTA LAPIN YLIOPISTOSSA
SOPIMUS SOPIMUS YHTEISTOIMINNASTA LAPIN YLIOPISTOSSA Laki yhteistoiminnasta yrityksissä 334/2007 (jatkossa yhteistoimintalaki) mukaan työnantajan tulee antaa henkilöstölle oikea-aikaisesti riittävästi
Työntekomuodot ja työelämän sääntely
Työntekomuodot ja työelämän sääntely STTK Luottamusmies 2015 seminaari 7.5.2015 Asianajaja Jarkko Pehkonen Asianajotoimisto Kasanen & Vuorinen Oy Työlainsäädännön kehitysvaiheet Työsuojelu Työaikasuojelu
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi työsopimuslain 1 luvun :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi työsopimuslakia siten, että vapaaehtoisen lisäeläketurvan
Työllistämiskynnyksen madaltaminen pienissä yrityksissä. Tiedotustilaisuus
Työllistämiskynnyksen madaltaminen pienissä yrityksissä Tiedotustilaisuus 2.10.2018 Keskeiset tavoitteet ja vaikutusmekanismi Irtisanomiskynnyksen korkeudella on vaikutusta työllistämiskynnykseen. Virherekrytoinnin
Markus Äimälä Mika Kärkkäinen Yhteistoimintalaki Talentum Helsinki 2015
Yhteistoimintalaki Markus Äimälä Mika Kärkkäinen Yhteistoimintalaki Talentum Helsinki 2015 3., uudistettu painos 2015 Markus Äimälä, Mika Kärkkäinen ja Talentum Media Oy Taitto: Marja-Leena Saari ISBN
Yhteistoimintamenettely
Yhteistoimintamenettely Seuraamukset ja pakkokeinot Hotelli Cumulus Mikkeli 12.-13.2.2011 Tuula Sillanpää TEAM Teollisuusalojen ammattiliitto Hyvitys (62 ) - Työnantaja irtisanoo, lomauttaa, osa-aikaistaa
YHTEISTOIMINTA YRITYKSISSÄ
YHTEISTOIMINTA YRITYKSISSÄ 14.4.2016 Oulun yliopisto Human resources management Aluepäällikkö Tuula Sivonen Teknologiateollisuus ry Teknolgiateollisuus ry Työnantajaliitto Elinkeinoelämän keskusliitto
Paraneeko lapsen asema lakiuudistuksen myötä? Lapsen edun ja osallisuuden toteutumisen arviointia. Erofoorumi
Paraneeko lapsen asema lakiuudistuksen myötä? Lapsen edun ja osallisuuden toteutumisen arviointia Erofoorumi 2018 22.3.2018 1 Lapsen asemaan koskevat keskeiset muutokset Lakiuudistuksen tavoite : lapsen
Muistilista tuotannolliset ja taloudelliset perusteet. 2013 Edunvalvontaosasto
Muistilista tuotannolliset ja taloudelliset perusteet 2013 Edunvalvontaosasto Taloudellinen ja/tai tuotannollinen irtisanomisperuste Tuotannollinen ja/tai taloudellinen irtisanomisperuste Tuotannollisen
SISÄLLYS. Esipuhe 11. Lyhenteet 13. Johdanto. Soveltamisala
SISÄLLYS Esipuhe 11 1 Johdanto 2 Soveltamisala 3 Yhteistoiminnan Lyhenteet 13 15 1.1 Vuoden 1978 yhteistoimintalaki....................... 15 1.2 Uusi yhteistoimintalaki...............................
Muistilista Edunvalvontaosasto
Muistilista - Irtisanominen tuta-perusteella - Osa-aikaistaminen - Lomauttaminen - Yhteistoimintaneuvottelut - Muutosturva irtisanomistilanteessa 2019 Edunvalvontaosasto Taloudellinen ja/tai tuotannollinen
HE 17/2011 vp. täytäntöönpanokelpoisiksi säädetyt yhdenmukaistamisviraston
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi Euroopan unionin jäsenyyteen liittyvistä oikeudenhoitoa koskevista säännöksistä annetun lain muuttamisesta Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi Euroopan unionin jäsenyyteen
Sovittiin muutettavaksi yhteistoimintamenettelyä koskevaa yleissopimusta erillisen liitteen mukaisesti (liite 1).
1 (3) ALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA KUNNALLISEN ALAN TYÖELÄMÄN KEHITTÄMISASIOITA KOSKEVISTA NEUVOTTELUISTA 2000 Aika 13.12.2000 Paikka Kunnallinen työmarkkinalaitos, Toinen linja 14, Helsinki 1 Pöytäkirjan tarkastus
Työvoiman vähentämistilanteet. Eija Mali Työmarkkinalakimies Opetusalan Ammattijärjestö OAJ
Työvoiman vähentämistilanteet Eija Mali Työmarkkinalakimies Opetusalan Ammattijärjestö OAJ Käydään läpi: Yhteistoimintamenettely Taloudelliset ja tuotannolliset irtisanomisperusteet Eija Mali, OAJ 2 Yhteistoimintamenettely
YHTEISTOIMINNAN JA TYÖSUOJELUN JÄRJESTÄMINEN ITÄ-SAVON KOULUTUSKUNTAYHTYMÄSSÄ 1.1.2014 ALKAEN
2 1. YHTEISTOIMINNAN JÄRJESTÄMISEN LÄHTÖKOHDAT Yhteistoiminnan taustaa Yhtymähallituksen päätös 21.6.2006/ 82 vanha sopimus irtisanottiin 31.7.2007 tilalle valtakunnallinen yhteistoimintalaki 2007 / 449
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi kunnallisen eläkelain muuttamisesta Kunnallista eläkelakia esitetään muutettavaksi siten, että kunnallisen eläkelaitoksen Kevan toimitusjohtaja voitaisiin irtisanoa
HE 87/2000 vp ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
HE 87/2000 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi raittiustyölain 3 ja 10 :n ja toimenpiteistä tupakoinnin vähentämiseksi annetun lain 27 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä
Koulutussuunnitelmalla veroetua yrityksen kehittämistoimintaan. Lainopillinen asiamies Atte Rytkönen 5.5.2014
Koulutussuunnitelmalla veroetua yrityksen kehittämistoimintaan Lainopillinen asiamies Atte Rytkönen 5.5.2014 Yleistä - Laki osaamisen kehittämisestä Työmarkkinajärjestöt sopivat maaliskuussa 2013 osaamisen
1(5) Muutosturvatyöryhmän väliraportti
1(5) Muutosturvatyöryhmän väliraportti 15.6.2015 2(5) Sisällysluettelo JOHDANTO... 3 1. Muutosturvakysely... 3 2. Valtioneuvoston periaatepäätöksen mahdollisia kehittämistarpeita...4 2.1. Periaatepäätöksen
TYÖNEUVOSTO LAUSUNTO TN 1443-11 Ratakatu 3, PL 32 00023 Valtioneuvosto puh. 09-645 593 9.6.2011 7/2011
TYÖNEUVOSTO LAUSUNTO TN 1443-11 Ratakatu 3, PL 32 00023 Valtioneuvosto puh. 09-645 593 9.6.2011 7/2011 Yhteistoimintalain soveltamisedellytykseksi säädettyä henkilöstömäärää laskettaessa oli otettava huomioon
LAKI. yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain muuttamisesta Annettu Naantalissa 9 päivänä elokuuta 1996
LAKI yhteistoiminnasta yrityksissä annetun lain muuttamisesta Annettu Naantalissa 9 päivänä elokuuta 1996 Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan yhteistoiminnasta yrityksissä 22 päivänä syyskuuta 1978
Mauri Saarinen TYÖSUHTEEN PELISÄÄNNÖT
Mauri Saarinen TYÖSUHTEEN PELISÄÄNNÖT Talentum Helsinki 2011 6., uudistettu painos Copyright Talentum Media Oy ja Mauri Saarinen Kansi: Outi Pallari Taitto: NotePad ISBN 978-952-14-1440-4 Kariston Kirjapaino
LAUSUNTOPYYNTÖKYSELY HALLITUKSEN ESITYSLUONNOKSESTA LAIKSI SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUJEN TUOTTAMISESTA
LAUSUNTOPYYNTÖKYSELY HALLITUKSEN ESITYSLUONNOKSESTA LAIKSI SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUJEN TUOTTAMISESTA 1. Vastaajatahon virallinen nimi Nimi - Suomen Kuntaliitto ry 2. Vastauksen kirjanneen henkilön nimi
Yt-lakikysely Suomen Yrittäjät
Yt-lakikysely 2007 Suomen Yrittäjät 28.12.2007 1 YT-lain keskeiset velvoitteet 20 29 työntekijää työllistäville yrityksille Tiedottamisvelvollisuus vähintään 2 kertaa vuodessa yrityksen taloudellisesta
Yhteistoiminta-asiamiehen toimiston toimintakertomus 2014
Yhteistoiminta-asiamiehen toimiston toimintakertomus 2014 Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja TEM raportteja 31/2015 Yhteistoiminta-asiamies Toimintakertomus vuodelta 2014 Yhteistoimintaa ja osallistumista
Työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin *
P5_TA(2002)0498 Työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin * Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston suositukseksi työturvallisuus-
KEMIJÄRVEN KAUPUNGIN JA KAUPUNKIKONSERNIN SISÄISEN VALVONNAN JA RISKIENHALLINNAN PERUSTEET
KEMIJÄRVEN KAUPUNGIN JA KAUPUNKIKONSERNIN SISÄISEN VALVONNAN JA RISKIENHALLINNAN PERUSTEET Kaupunginvaltuusto 4.3.2014 16 Voimaantulo 1.4.2014 2 1. LAINSÄÄDÄNTÖPERUSTA JA SOVELTAMISALA Kuntalain 13 :n
Yhdenvertaisuussuunnittelu. Erityisasiantuntija Panu Artemjeff Oikeusministeriö
Yhdenvertaisuussuunnittelu Erityisasiantuntija Panu Artemjeff Oikeusministeriö YES 7 -koulutus 9.2.2015 Panu Artemjeff 1 Uusi yhdenvertaisuuslaki Kaksi kärkeä: syrjinnän suoja ja yhdenvertaisuuden edistäminen
Henkilöstön siirtyminen uuteen maakuntaan. Neuvottelupäällikkö Henrika Nybondas-Kangas, KT Uudenmaan maakuntaparlamentti
Henkilöstön siirtyminen uuteen maakuntaan Neuvottelupäällikkö Henrika Nybondas-Kangas, KT Uudenmaan maakuntaparlamentti 24.11.2017 Henkilöstöä siirtyy maakuntakonserniin 1.1.2020 2 Maakunnille siirtyvä
YHTEISTOIMINTA JA SEN JÄRJESTÄMINEN. Oili Marttila KiT 2017
YHTEISTOIMINTA JA SEN JÄRJESTÄMINEN Oili Marttila KiT 2017 2 Yhteistoimintaorganisaatio ja siihen liittyvät valinnat Edustuksellinen yhteistoiminta Yhteistyötoimikunta Työnantajalla palveluksessa säännöllisesti
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.9.2015 COM(2015) 488 final 2015/0237 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun ohjelman toimeenpanevan komitean 66. istunnossa
KARKKILAN KAUPUNGIN YHTEISTOIMINTASOPIMUS
KARKKILAN KAUPUNGIN YHTEISTOIMINTASOPIMUS 1 JOHDANTO Työnantaja ja pääsopijajärjestöjen edustajat ovat valmistelleet yhteistyössä Karkkilan kaupungin yhteistoimintasopimuksen selkeyttääkseen yhteistoiminnan
KUNTALAIN MUUTOSESITYKSEN HE 32/2013 VAIKUTUS TYÖTERVEYSHUOLLON PALVELUJÄRJESTELMÄÄN
Kuninkaantien työterveyden Kuninkaantien työterveyden Kuninkaantien työterveyden 29 23.05.2013 19 10.04.2014 25 26.05.2016 KUNTALAIN MUUTOSESITYKSEN HE 32/2013 VAIKUTUS TYÖTERVEYSHUOLLON PALVELUJÄRJESTELMÄÄN
YHTEISTOIMINTASOPIMUS JA PARAS-PUITELAKI ASIANAJOTOIMISTO HEIKKI PENTTILÄ OY
YHTEISTOIMINTASOPIMUS JA PARAS-PUITELAKI ASIANAJOTOIMISTO HEIKKI PENTTILÄ OY YHTEISTOIMINTASOPIMUKSEN PÄÄTTÄMINEN Ruoveden kunnan ja Virtain kunnan yhteistoimintasopimuksen 18.6.2012 purkamis- ja irtisanomisehdon
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi Tieliikelaitoslain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi lakia Tieliikelaitoksesta. Valtion liikelaitoksista annetun
HE 6/2008 vp. sakon täytäntöönpanosta annettua lakia
HE 6/2008 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi sakon täytäntöönpanosta annetun lain 1 :n muuttamisesta ja siihen liittyväksi laiksi ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Sakon täytäntöönpanosta annettua
Asiantuntijalausunto hallituksen esityksestä maakuntalaiksi (HE 15/2017) eduskunnan hallintovaliokunta puheenjohtaja Kimi Uosukainen
Asiantuntijalausunto hallituksen esityksestä maakuntalaiksi (HE 15/2017) eduskunnan hallintovaliokunta 5.5.2017 puheenjohtaja Kimi Uosukainen YLEISTÄ Lausunnossa hallituksen esitystä maakuntalaiksi tarkastellaan
1 MIKÄ ON SÄÄTIÖ? 1.1 Peruskäsitteitä
1 MIKÄ ON SÄÄTIÖ? Säätiö on perustajansa asettama erillisvarallisuus, jota hoitaa erillinen hallinto ja jolla toteutetaan perustajan määräämää hyödyllistä tarkoitusta. Säätiön perustaja laatii säätiön
HE vp ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
HE 2711996 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi maaseutuelinkeinolain 27 :n, porotalouslain 41 a :n ja luontaiselinkeinolain 46 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan
Hallituksen esitys. Finrail Oy. Lausunto Asia: LVM/2394/03/2017. Yleiset kommentit hallituksen esityksestä
Finrail Oy Lausunto 07.02.2018 Asia: LVM/2394/03/2017 Luonnos hallituksen esitykseksi laiksi Liikenneviraston liikenteenohjaus ja hallintapalveluiden muuttamisesta osakeyhtiöksi ja eräiksi siihen liittyviksi
HE 27/2006 vp. Ehdotetuin säännöksin pantaisiin täytäntöön
HE 27/2006 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi palkkaturvalain ja merimiesten palkkaturvalain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan lisättäviksi palkkaturvalakiin
Suomen liittyessä Euroopan talousalueeseen sekä myöhemmin Suomen liittymisestä Euroopan unioniin tehdyn sopimuksen yhteydessä
HE 63/2000 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 12 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi työeläkevakuutusyhtiöistä
MÄNTSÄLÄN JA PORNAISTEN KUNTIEN YHTEISTOIMINTASOPIMUS VARHAISKASVATUKSEN JÄRJESTÄMISESTÄ. Sopimuksen irtisanominen
MÄNTSÄLÄN JA PORNAISTEN KUNTIEN YHTEISTOIMINTASOPIMUS VARHAISKASVATUKSEN JÄRJESTÄMISESTÄ Sopimuksen irtisanominen MISTÄ ON KYSYMYS? Varhaiskasvatuslain 4 : n mukaan kunnan on huolehdittava lasten päivähoidon
Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja Ministeriö 20/2017
Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja Ministeriö 20/2017 Yhteistoimintaasiamiehen toimiston toimintakertomus 2016 Yhteistoiminta-asiamiehen toimiston toimintakertomus 2016 Työ- ja elinkeinoministeriön
Esityksen tarkoituksena on Euroopan talousalueesta
1992 vp- HE 109 Hallituksen esitys Eduskunnalle Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen liittyvien työoikeudellisten säännösten muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksen tarkoituksena
Kilpailukykysopimus Neuvottelutulos
Kilpailukykysopimus Neuvottelutulos 29.2.2016 1 Yleistä Sopimuksen hyväksymisen edellytyksenä on, että se korvaa hallituksen valmistelevat pakkolait Työmarkkinakeskusjärjestöt edellyttävät, että hallitus
SAK vaatii työsopimusten naamioinnin lopettamista
JULKAISUSARJA 3 /2019 Työtä ilman turvaa SAK vaatii työsopimusten naamioinnin lopettamista Yhä useamman työntekijän työsopimus naamioidaan muuksi sopimusmuodoksi, kuten toimeksiannoksi ilman työsuhdetta.
Yhteistoimintalaki. Aalto-yliopisto Juhani Kauhanen. Laki yhteistoiminnasta yrityksissä 2007/334
Yhteistoimintalaki Laki yhteistoiminnasta yrityksissä 2007/334 Aalto-yliopisto Juhani Kauhanen juhani.kauhanen@aalto.fi Tarkoitus Edistää yrityksen ja henkilöstön vuorovaikutuksellisia yhteistoimintamenettelyjä
Työelämän tietosuojalaki Johanna Ylitepsa
Työelämän tietosuojalaki 19.11.2018 Johanna Ylitepsa Tietosuoja-asetus 88 artikla Käsittely työsuhteen yhteydessä Jäsenvaltiot voivat antaa lakisääteisesti tai työehtosopimuksilla yksityiskohtaisempia
Määräaikaiset työsuhteet. - hyviä käytäntöjä esimiehille ja luottamusmiehille
Määräaikaiset työsuhteet - hyviä käytäntöjä esimiehille ja luottamusmiehille 1 2 Määräaikaiset työsuhteet - hyviä käytäntöjä esimiehille ja luottamusmiehille Uuden yliopistolain (558/2009) voimaantulon
KAJAANIN KAUPUNKI 1/5. Kajaanin kaupunki ja kaupungin työntekijöitä ja viranhaltijoita edustavat henkilöstöjärjestöt.
KAJAANIN KAUPUNKI 1/5 SOPIMUS YHTEISTOIMINTAORGANISAATIOSTA Sopijaosapuolet: Kajaanin kaupunki ja kaupungin työntekijöitä ja viranhaltijoita edustavat henkilöstöjärjestöt. Tällä sopimuksella sovitaan työnantajan
Lausunto Yleiset kommentit erityisiä henkilötietoryhmiä koskevasta 5 :stä ja rikostuomioita ja rikkomuksia koskevasta 6 :stä.
Nets Oy Lausunto 08.09.2017 Asia: 1/41/2016 Lausuntopyyntö yleisen tietosuojaasetuksen täytäntöönpanotyöryhmän (TATTI) mietinnöstä ja työryhmän ehdotuksesta hallituksen esitykseksi uudeksi tietosuojalaiksi
Toimintojen luovutuspäivä on kello 00:00:01 ( Luovutushetki ).
LUOVUTUSSOPIMUS 1 LUOVUTTAJA Wirma Lappeenranta Oy (jäljempänä Yhtiö ) Y-tunnus: 1565217-5 Laserkatu 6 53850 Lappeenranta 2 LUOVUTUKSENSAAJA Lappeenrannan kaupunki (jäljempänä Kaupunki ) Y-tunnus 0162193-3
Tasa-arvolain ja yhdenvertaisuuslain yhdistäminen. Tasa-arvoa tieteen ja taiteen keinoin Lapin ylipisto Kevät Nousiainen
Tasa-arvolain ja yhdenvertaisuuslain yhdistäminen Tasa-arvoa tieteen ja taiteen keinoin Lapin ylipisto 24.4.2009 Kevät Nousiainen Tasa-arvoelinten/lakien yhtenäistäminen Euroopassa Rotusyrjintädirektiivi
Tast 21.2.2005. Palvelulaitosten työnantajayhdistys ry:n jäsenyhteisöille SOPIMUS TYÖLLISTYMISEN JA MUUTOSTURVAN TOIMINTAMALLISTA
PALVELULAITOSTEN TYÖNANTAJAYHDISTYS RY JÄSENKIRJE 6/2005 Tast 21.2.2005 Palvelulaitosten työnantajayhdistys ry:n jäsenyhteisöille SOPIMUS TYÖLLISTYMISEN JA MUUTOSTURVAN TOIMINTAMALLISTA Tulopoliittisen
Ajankohtaista Georg Henrik Wrede. Johtaja, nuorisotyön ja politiikanvastuualue
Ajankohtaista Georg Henrik Wrede Johtaja, nuorisotyön ja politiikanvastuualue 02953 30345 georghenrik.wrede@minedu.fi Uudistuksesta kysytty ja ehdotettu 1. Tavoitteet (2 ) 2. Nuorten määritelmä (3 ) 3.
YRITTÄJÄ HYVÄ TYÖNANTAJA
YRITTÄJÄ HYVÄ TYÖNANTAJA 1 YRITTÄJÄ HYVÄ TYÖNANTAJA Työmarkkinat ovat murroksessa. Suomea varjostanut taantuma on jatkunut ennätyksellisen pitkään. Pk-yritysten merkitystä ei tule aliarvioida taantumasta
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.10.2017 COM(2017) 593 final 2017/0258 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamista koskevalla 20 päivänä toukokuuta 1987 tehdyllä yleissopimuksella
HE 28/2008 vp. Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi uuden
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kuntajakolain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi uuden kunnan valtuuston toimikautta ja järjestelytoimikunnan asettamista
TEM raportteja 7/2014. Yhteistoiminta-asiamiehen toimiston toimintakertomus 2013
TEM raportteja 7/2014 Yhteistoiminta-asiamiehen toimiston toimintakertomus 2013 Yhteistoiminta-asiamiehen toimisto 5.2.2014 Yhteistoiminta-asiamies Toimintakertomus vuodelta 2013 Yhteistoimintaa ja osallistumista
Lappeenrannan toimitilakonsernin uuteen tehtävään liittyvät sopimukset
Kaupunginhallitus 283 22.05.2017 Lappeenrannan toimitilakonsernin uuteen tehtävään liittyvät sopimukset 973/00.00.01.10/2015 KH 283 Valmistelija/lisätiedot: Strategia- ja rahoitusjohtaja Olli Naukkarinen,
ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ PERUSTELUT
Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi kirkkolain 24 ja 25 luvun muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Kirkkolakiin ehdotetaan tehtäviksi julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön uudistamisesta
Innovatiivinen toiminnan kehittäminen ja oikeat hankintamenettelyt. Pääjohtaja, OTT Tuomas Pöysti/VTV 2.3.2012
Innovatiivinen toiminnan kehittäminen ja oikeat hankintamenettelyt Pääjohtaja, OTT Tuomas Pöysti/VTV 2.3.2012 Valtiontalouden tarkastusviraston rooli Tarkastaa valtion taloudenhoidon laillisuutta => julkisista
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 1.4.2016 COM(2016) 172 final 2016/0090 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta tarkistetun julkisia hankintoja
Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja Ministeriö 10/2018. toimintakertomus 2017
Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja Ministeriö 10/2018 Yhteistoimintaasiamiehen toimiston toimintakertomus 2017 Työ- ja elinkeinoministeriön julkaisuja 10/2018 Yhteistoiminta-asiamiehen toimiston toimintakertomus
LAUSUNTO 15.1.2016 OM 198/43/2015
OIKEUSMINISTERIÖ LAUSUNTO 15.1.2016 OM 198/43/2015 Työ-ja elinkeinoministeriö TEM/1924/00.04.01/2014 LÄHETETTYJEN TYÖNTEKIJÖIDEN DIREKTIIVIN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAN DIREKTIIVIN JA TYÖNTEKIJÖIDEN VAPAATA
TUTKINTAPYYNTÖ PUOLUSTUSVOIMIEN YHTEISTOIMINTAMENETTELYN LAILLISUUDESTA KOSKI EN PUOLUSTUSVOIMAUUDISTUKSEN KÄSITTELYÄ
1 Nimi: Petteri Leino Osoite: Aliupseeriliitto ry, Ratamestarinkatu 11 A, 7.krs, 00520 Hki Puhelin: 040 7354 987 sähköposti: petteri.leino@aliupseeriliitto.fi Helsingin poliisilaitos Pasilanraitio 11 PL
Henkilöstön työturvallisuuden ja työkyvyn edistäminen ammatillisissa oppilaitoksissa - tutkimushankkeen tulosseminaari
Henkilöstön työturvallisuuden ja työkyvyn edistäminen ammatillisissa oppilaitoksissa - tutkimushankkeen tulosseminaari 14.3.2017 Henkilöstöpäällikkö Jarmo Kröger Koulutuskeskus Salpaus Henkilöstön työturvallisuusvastuut
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.12.2015 COM(2015) 664 final 2015/0304 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin puolesta satamavaltioiden suorittamaa valvontaa koskevan Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan
Seuraamusten rajat ylittävä täytäntöönpano
Työelämä- ja tasa-arvovaliokunnalle Lausunto 09.05.2016 Vastine Hallituksen esityksessä ehdotetaan säädettäväksi uusi laki työntekijöiden lähettämisestä. Samalla kumottaisiin lähetetyistä työntekijöistä
Valtioneuvoston kirjelmän viivästyminen. Olen päättänyt omasta aloitteestani tutkia menettelyn kirjelmän antamisessa.
PÄÄTÖS 14.06.2019 Dnro OKV/9/50/2018 Työ- ja elinkeinoministeriö 1/5 VN-jakelu ASIA Valtioneuvoston kirjelmän viivästyminen ASIAN VIREILLETULO Valtioneuvosto päätti yleisistunnossaan 31.5.2018 työ- ja
Lausunto. Kansallisen liikkumavaran käyttö on perusteltua, eteenkin ottaen huomioon Suomen yhteiskunnan erittäin henkilötietotiheä rakenne.
Suomen Kuntaliitto Lausunto 08.09.2017 590/03/2017 Asia: 1/41/2016 Lausuntopyyntö yleisen tietosuojaasetuksen täytäntöönpanotyöryhmän (TATTI) mietinnöstä ja työryhmän ehdotuksesta hallituksen esitykseksi
Uusien hankintadirektiivien vaikutukset
Uusien hankintadirektiivien vaikutukset Terveys ja Talous -päivät 18.9.2014 Suvi Posio Hankinta- ja sopimuslakimies Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri Uudet hankintadirektiivit Tulivat voimaan 17.4.2014
Tiemaksut ja maksajan oikeusturva. Mirva Lohiniva-Kerkelä Dosentti, yliopistonlehtori Lapin Yliopisto
Tiemaksut ja maksajan oikeusturva Mirva Lohiniva-Kerkelä Dosentti, yliopistonlehtori Lapin Yliopisto Muutamia oikeusturvan kannalta olennaisia kysymyksiä Paikannus ja henkilötietojen käyttö Tietojen kerääminen
Yhteistyöllä vahva liitto
Yhteistyöllä vahva liitto Vaaliohjelma 2012 Yhteistyöllä vahva liitto Metallin yhteistyön vaaliliiton toiminnan perustana ovat työväenliikkeen keskeiset arvot: vapaus, tasa-arvo, solidaarisuus ja suvaitsevaisuus.
Lainsäädännölläkö toimivaa arkea ikäihmisille? Ikääntyvän arki / TERVE-SOS Neuvotteleva virkamies Päivi Voutilainen
Lainsäädännölläkö toimivaa arkea ikäihmisille? Ikääntyvän arki / TERVE-SOS 2010 20.5.2010 Neuvotteleva virkamies Onko informaatio-ohjauksella tulevaisuutta? Suosituksen tavoitteena on lisätä ikäihmisten
evankelis-luterilaisen kirkon työmarkkinalaitoksesta
EDUSKUNNAN VASTAUS 108/2005 vp Hallituksen esitys laiksi evankelis-luterilaisen kirkon työmarkkinalaitoksesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Asia Hallitus on antanut eduskunnalle esityksensä laiksi
HE 111/2014 vp. sosiaali- ja terveysministeriön yhteydestä oikeusministeriön yhteyteen. Samalla lapsiasiavaltuutetun itsenäisestä ja riippumattomasta
HE 111/2014 vp Hallituksen esitys eduskunnalle yhdenvertaisuuslaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi annetun hallituksen esityksen (HE 19/2014 vp) täydentämisestä ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
Suunnitelmat yhdenvertaisuuden edistämiseksi uuden yhdenvertaisuuslain valossa. Erityisasiantuntija Panu Artemjeff Oikeusministeriö
Suunnitelmat yhdenvertaisuuden edistämiseksi uuden yhdenvertaisuuslain valossa Erityisasiantuntija Panu Artemjeff Oikeusministeriö 1 Uusi yhdenvertaisuuslaki Kaksi kärkeä: syrjinnän suoja ja yhdenvertaisuuden
HE 89/2006 vp. 2. Toiminnan tavoite Teknologian kehittämiskeskuksesta
HE 89/2006 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi teknologian kehittämiskeskuksesta annetun lain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi teknologian kehittämiskeskuksesta
kokonaisuudistus - Työryhmän esitys Hyvä neuvottelukunta 11.6.2014 Hallitusneuvos Auli Valli-Lintu 17.6.2014
Kuntalain kokonaisuudistus - Työryhmän esitys Hyvä neuvottelukunta 11.6.2014 Hallitusneuvos Auli Valli-Lintu Kuntalain valmistelun organisointi Hallinnon ja aluekehityksen ministeriryhmä Parlamentaarinen
Henkilöstön edustus ja EWC. / Maria Jauhiainen, lakimies, Insinööriliitto IL ry
Henkilöstön edustus ja EWC Murikka-opisto 4.10.2018 / Maria Jauhiainen, lakimies, Insinööriliitto IL ry Lyhyesti hallintoedustuslaista 2 Lain soveltamisala Tätä lakia sovelletaan sellaiseen: suomalaiseen
HE 305/2010 vp. Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 17 :n ja vakuutusoikeuslain
HE 305/2010 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 17 :n ja vakuutusoikeuslain 21 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä
HE 35/2018 vp Hallituksen esitys laiksi alueiden kehittämisestä ja kasvupalveluista ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi
HE 35/2018 vp Hallituksen esitys laiksi alueiden kehittämisestä ja kasvupalveluista ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi Maa- ja metsätalousvaliokunta 25.4.2018 Työ- ja elinkeinoministeriö Tuula Manelius
Virallinen lehti nro L 225, 12/08/1998 s
Neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1998, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä Virallinen lehti nro L 225, 12/08/1998 s. 0016-0021