Keruutuotteet Keski-Suomessa. Resurssiselvitys, Jyväskylä. FM Annukka Partanen
|
|
- Antero Sariola
- 8 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Keruutuotteet Keski-Suomessa Resurssiselvitys, Jyväskylä FM Annukka Partanen
2 Sisällys 1. Selvityksen tausta Selvityksen toteuttaminen Puulaji Metsätyyppi Kehitysluokka Suot Muut kerrokset Metsien omistajuus Luomusertifiointi Tulokset Selvityksen kritiikki Kiitokset...11
3 1. Selvityksen tausta Keruutuotteet Keski-Suomessa selvityshanke on toteutettu välillä Esiselvityshankkeen tarkoituksena on ollut selvittää sekä keruutuotealan nykyinen tila Keski-Suomessa että edellytyksiä alan kehittämiselle tulevaisuudessa. Luonnon keruutuotteet tarjoavat runsaasti erilaisia mahdollisuuksia lisätä maakunnan elinvoimaisuutta, kilpailukykyä ja vetovoimaa. Osana tätä hanketta on myös kartoitettu Jyväskylän alueen keruualueresursseja, joita tämä selvitys käsittelee. Selvitys on tehty välillä Selvityksen on laatinut FM Annukka Partanen. Selvitys on tehty koskien eri keruuresursseja (sienet, yrtit ja marjat) Jyväskylän kaupungin metsäalueilla. Lisäksi on selvitetty metsien omistajuutta sekä luomusertifioinnin osuutta alueen metsissä. Pohjana on käytetty kaupungin metsäsuunnitelmaa ja siihen liitettyjä puustotietoja. Aineiston huonon saatavuuden takia selvitys on rajattu kaupungin omistuksessa oleviin metsäalueisiin. Selvitys on tehty kokonaan kirjallisuus/paikkatietoanalyysina eli maastoselvityksiä ei työhön ole liitetty. Näin ollen selvitys kertoo ensisijaisesti eri alueiden potentiaalista eri lajien keruupaikkoina. Potentiaalisuus kasvupaikkana ei kuitenkaan takaa sitä, että lajia esiintyy välttämättä ehdotetulla alueella, vaikka se todennäköistä onkin. Tarkoituksena onkin tarjota keruualueita ja niiden mahdollisuuksia esittelevä aineisto, joka on vapaasti saatavilla niin alueen asukkaille kuin yrittäjillekin. Selvityksen tavoitteena on myös esitellä mahdollisuuksia, joilla paikkatietoaineistoja voidaan käyttää tämän tyyppisissä tarkoituksissa. 2. Selvityksen toteuttaminen Selvitys pohjautuu kauppayrttilistaan, Eviran suositeltavien sienten listaan sekä Arktiset aromit ry:n ylläpitämään marjalistaan. Selvityksen ulkopuolelle jäävät ne yrttilajit, joiden pääasiallinen kasvuympäristö ei ole metsä (kamomillasaunio, poimulehti, siankärsämö, puna- ja valkoapila sekä voikukka). Osalla huomioiduksi tulevat vain metsäiset elinympäristöt (nokkonen, peltokorte, mesiangervo). Edellä mainituista pientareita kasvuympäristönään käyttävien lajien lisääminen kartta-aineistoon olisi ollut mahdollista, mutta koska nämä kasvupaikat ilmentäisivät pääasiallisesti tienpientareita jotka eivät sovellu keruuseen epäpuhtauksiensa takia, jätettiin ne tarkastelun ulkopuolelle. Tarkastelun ulkopuolelle jäivät myös lajit, joita ei Keski-Suomen alueella esiinny lainkaan tai niiden esiintymismäärät ovat niin pieniä, etteivät ne tuota varsinaista satoa tällä alueella. Näitä olivat väinönputki, riekonmarja, taikinamarja ja tyrni. Sienistä tarkastelu tehtiin osittain ryhminä. Näitä ryhmiä olivat herkkutatit ja punikkitatit, jotka kumpikin tarkasteltiin omana ryhmänään.
4 Kauppayrtit Jätetty tarkastelun ulkopuolelle Ahomansikka Fragaria vesca Kamomillasaunio Matricaria chamomilla x Kanerva Calluna vulgaris Kataja Juniper communis Koivu Betula pendula ja B. Pubescens Kultapiisku Solidago virgaurea Kuusi Picea abies Lillukka Rubus saxatilis Maitohorsma Epilobium angustifolium Mesiangervo Filipendula ulmaria Mesimarja Rubus arcticus Mustaherukka Ribes nigrum Mustikka Vaccinum myrtillus Mänty Pinus sylvestris Nokkonen Urtica dioica Peltokorte Equisetum arvense Pihlaja Sorbus aucuparia Poimulehti Alchemilla spp x Puna-apila Trifolium pratense x Puolukka Vaccinium vitis-idaea Pyöreälehtikihokki Drosera rotundifolia Siankärsämö Achillea millefolium Sianpuolukka Arctostaphylos uva-ursi Vadelma Rubus idaeus Valkoapila Trifolium repens x Vuohenputki Aegopodium podagraria Voikukka Taraxacum officinale x Väinönputki Angelica archangelica x Taulukko 1 Selvityksessä tarkastellut kauppayrtit sekä selvityksen ulkopuolelle jääneet lajit
5 Suositeltavat ruokasienet Herkkutatit Kangastatti Punikkitatit Voitatti Haaparouskut Kangasrousku Karvarousku Leppärouskut Isohapero Kangashapero Keltahapero Viinihapero Mustavahakas Kehnäsieni Mesisienet Keltavahvero l. kantarelli Suppilovahvero Mustatorvisieni Lampaankääpä Vaaleaorakas Korvasieni Huhtasienet Tuoksuvalmuska Boletus edulis, B. pinophilus ja B. reticulatus Suillus variegatus Leccinum versipelle, L. aurantiacum ja L. vulpinum Suillus luteus Lactarius trivialis ja L. utilis Lactarius rufus Lactarius torminosus Lactarius deliciosus ja L. deterrimus Russula paludosa Russula decolorans Russula claroflava Russula vinosa Hygrophorus camarophyllus Rozites caperatus Armillaria mellea -ryhmä Cantharellus cibarius Cantharellus tubaeformis, Craterellus cornucopioides Albatrellus ovinus Hydnum repandum Gyromitra esculenta Morchella spp. Tricholoma matsutake Taulukko 2 Selvityksessä tarkastellut Eviran suosittelemat ruokasienet Marjat Juolukka Karpalo Lakka Tuomi Variksenmarja Vaccinium uliginosum Vaccinium oxycoccos Rubus chamaemorus Prunus padus Empetrum nigrum Taulukko 3 Selvityksessä tarkastellut marjat, poislukien Taulukon 1 sisältämät lajit Jyväskylän kaupungin metsäaineisto on jaettu lohkoihin, joiden ylläpitotilanne on erilainen lohkosta riippuen. Säynätsalon, Kuokkalan, Keltinmäen, Keljonkankaan ja Korpilahden lohkot olivat ajantasaisimmat, joten niistä tehtiin nykytilannetta mahdollisimman hyvin vastaava ajankohtaisanalyysi. Tarkasteluja tehtäessä kerättiin ensimmäisenä taulukkomuotoon kaikkien tarkastelun kohteena olevien lajien elinpaikkavaatimukset. Elinympäristötietojen pohjana käytettiin Arktiset aromit ry:n tarjoamia aineistoja sekä Retkeilykasviota. Omiin sarakkeisiinsa kerättiin esimerkiksi tiedot metsätyypistä, metsän ikäluokasta, tiheydestä, kosteusvaatimuksista ja muista puustotiedoista löytyvistä tekijöistä. Erikseen
6 kerättiin myös omaan sarakkeeseensa varmuuden vuoksi muut huomion kasvupaikkaa koskien, niiltä osin kuin puustotietojen tiedot eivät riittäneet. Tarkastelun ulkopuolelle jätettiin ne ääriympäristöt, joissa laji saattoi esiintyä, mutta joissa sitä ei koskaan tavattu kovin runsaana ja satoisana. Aineiston käsittely on tehty ohjelmistolla ArcScene Kaupungilta aineistot saatiin lohkoittain ja nämä lohkot yhdistettiin yhdeksi taulukkoaineistoksi käsittelyn helpottamiseksi. Lohkotiedot saatiin Keljonkankaan, Keltinmäen, Kuokkalan, Korpilahden ja Säynätsalon alueilta. Metsäaineisto rasteroitiin (25 x 25 m) soluihin kunkin halutun puustotiedon perusteella. Näitä solukerroksia tarkastelemalla ja valitsemalla voitiin luoda pintoja, joiden solut täyttivät kaikki tarkastelun kohteena olevan lajin puustovaatimukset. Näin metsäaineistoista voitiin piirtää karttapintoja, joissa näkyivät eri väreillä ne solut, jotka saattoivat toimia lajin elinympäristöinä sekä ne solut, jotka eivät elinympäristöiksi soveltuneet. Selkeyden vuoksi näihin kartta-aineistoihin lisättiin mukaan taustakartta, jotta alueiden sijoittumista on helpompi seurata. Taustakartta on Maanmittauslaitoksen aineistoja, jotka ovat vapaan käyttölisenssin alaisina. Rasterikerrokset puulaji kuusi mänty lehtipuu sekametsä metsätyyppi karukkokangas kuiva kangas kuivahko kangas tuore kangas lehtomainen kangas lehto kehitysluokka taimikko varttunut kasvatusmetsikkö tai sitä vanhempi maaperä hiekkaiset maatyypit suo korvet rämeet nevat letot Taulukko 4 Rasteroidut ominaisuuskerrokset 2.1 Puulaji Kaupungin alueen kuvioilta löytyi seuraavia pääpuulajeja: mänty, kuusi, rauduskoivu, hieskoivu, haapa, harmaaleppä, tervaleppä, lehtikuusi, metsälehmus, paju, pihta, sembramänty ja visakoivu. Puulajit koottiin rasteripinnoikseen niin, että mänty ja kuusi saivat omat kerroksensa. Lehtipuut puolestaan koottiin kaikki samaan rasteripintaan. Sekametsien kohdalla yhdistettiin havupuut omaksi rasteripinnakseen ja lehtipuut omakseen. Sen jälkeen etsittiin havupuiden solujen joukosta ne solut, joilta löytyi pääpuulajin lisäksi myös lehtipuuta. Sama tehtiin lehtipuuvaltaisilla soluilla eli niiden joukosta etsittiin ne, joilta löytyi myös pienempinä määrinä havupuita. Kummankin tarkastelukerran solut yhdistettiin, jolloin saatiin muodostettua oma pintansa niistä soluista, joilla kasvoi sekaisin havu- ja lehtipuita. Näitä merkittiin tarkastelussa sekametsä-nimikkeellä. 2.2 Metsätyyppi Aineisto rasteroitiin niin, että jokaisesta metsätyypistä saatiin oma karttapintansa, jossa näkyivät ne solut, joilla kyseistä metsätyyppiä löytyi. Metsätyyppejä olivat karukkokangas, kuivahko kangas, kuiva kangas, tuore kangas, lehtomainen kangas ja lehto. 2.3 Kehitysluokka Kehitysluokkaa varten eroteltiin taimikoiksi erikseen aukeat sekä alle 1,3 metriset taimikot. Täysi-ikäiseen metsään laskettiin mukaan nuoret, varttuneet ja uudistuskypsät metsät sekä lisäksi siemenpuu- ja suojuspuumetsät. Sekä taimikoille että täysi-ikäiselle metsälle tehtiin omat rasterikarttapintansa. 2.4 Suot
7 Suot eroteltiin omiksi kerroksikseen kartta-aineistoissa suotyyppinsä mukaisesti. Oma rasterikerros luotiin korville, rämeille, nevoille ja letoille. 2.5 Muut kerrokset Muutamille lajeille tehtiin omia erikoiskerroksiaan, jotka vastasivat paremmin näiden lajien kasvupaikkavaatimuksia. Vadelmalle luotiin oma rasterikerros, jossa oli puuston ikä määritettynä välille 0-30 vuotta. Korvasienelle ja tuoksuvalmuskalle luotiin oma rasterikerros, jossa erikseen oli otettu huomioon hiekkamaat. Metsäselvityksen oma maaperäluokitus ei tätä erottele kovin yksityiskohtaisesti hiekkamaalajeja muista, mutta hiekkamaiksi oletettiin kaikki moreenimaat lukuun ottamatta hienojakoista moreenia. Todellisuudessa moreeni voi sisältää mitä tahansa raekokoa hiekasta aina kivenjärkäleisiin asti, mutta ilman tämän tarkempaa jaottelua aineistossa oli tarkemman suodattimen rakentaminen mahdotonta. 3. Metsien omistajuus Jyväskylän kunnan alueella yksityismaita on n hehtaaria ja valtion sekä yhtiöiden omistuksessa olevaa metsämaata on n hehtaaria. Yksityisessä omistuksessa Keski-Suomen alueen metsämaasta on noin 66 %, osakeyhtiöillä 19 %, valtiolla 11 % ja muilla yhteisöillä 4 %. Tutkimuksessa tarkastelun kohteena olivat Jyväskylän kaupungin eteläisen alueen metsät (Keljonkangas, Keltinmäki, Kuokkala, Korpilahti ja Säynätsalo), joiden pinta-ala oli yhteensä 3470 hehtaaria. 4. Luomusertifiointi Keski-Suomen ELY-keskuksen kasvintarkastaja Aili Vuorenmaan lausunnon mukaan Keski-Suomen alueella ei ole keruutuotannon osalta yhtään luomusertifioitua metsää. 5. Tulokset Selvityksen tuloksena syntyivät tämä raportti sekä 49 karttapintaa sisältävä kartasto keruutuotealueista Keski-Suomen alueella. Selvityksessä tarkasteltiin onnistuneesti viidellä eri kaupungin omistuksessa olevalla metsälohkolla niiltä löytyviä potentiaalisia keruualueita. Lisäksi tehtiin yhteenvetoa myös alueen luomumetsäalueista sekä tarkasteltiin metsien omistajuutta Jyväskylän kunnan alueella. Karttoja voidaan piirtää ja tarkastella monessa eri mittakaavassa. Niitä voidaan myös jatkokäsitellä sopimaan paremmin eri käyttötarkoituksiin.
8 Kuva 1. Katajan esiintymisalueet Jyväskylän alueella. Harmaalla esiintymiselle sopimattomat alueet, mustalla sopivat.
9 Kuva 2. Katajan esiintymisalueita Jyväskylän alueella. Harmaalla esiintymiselle sopimattomat alueet, mustalla sopivat.
10 Kuva 3. Katajan esiintymisalueita Jyväskylän Kuokkalan alueella. Harmaalla esiintymiselle sopimattomat alueet, mustalla sopivat. Kuva 4 Katajan esiintymisalueita Jyväskylän Kuokkalassa, Nenäinniemen alueella. Harmaalla esiintymiselle sopimattomat alueet, mustalla sopivat. Suositeltavaa olisi myöhemmin jatkaa analyysiä ottamalla kaikki kaupungin alueen lohkot mukaan yleisanalyysiin, jossa tarkasteltiin kaikkia muita kasvupaikkatekijöitä paitsi puuston ikää merkittävinä
11 tekijöinä. Tällöin aineisto näyttää kaikki kyseiselle lajille sopivat alueet, joita ei ole eroteltu puuston iän perusteella lajille sopiviin ja sopimattomiin. Tämä tarkoittaa sitä, että aineistoa käyttäessään käyttäjä joutuu tekemään tämän erottelun itse, esimerkiksi kaupungin tarjoamaa NetForest palvelua käyttäen. Aineisto on tällöin hieman hankalammin käytettävissä, mutta toisaalta tämä lisää aineiston käyttöikää huomattavasti, kun se ei ole niin herkkä puuston iän muutoksille. Kaupungin metsissä puuston päätehakkuun yhteydessä kuviolle on tapana istuttaa aina alkuperäisen kuvion kanssa samaa pääpuulajia, joten iän lisäksi muut tekijät eivät yleensä lyhyemmällä aikaskaalalla tarkasteltuina muutu. Tällöin aineisto säilyy hyvin ajantasaisena vuosikymmeniäkin. 6. Selvityksen kritiikki Metsäsuunnitelma laaditaan aina tietylle ajanjaksolle kerrallaan, Jyväskylän kaupungissa kymmeneksi vuodeksi kerrallaan. Sitä mukaa kun aikaa kuluu, kuvioilla tehdään hakkuita, harvennuksia sekä muita metsänhoidollisia toimenpiteitä. Suunnitelma ei koskaan olekaan täysin ajantasainen, vaan kuviotieto elää jatkuvasti samaa tahtia kuin metsän puusto kasvaa ja toimenpiteitä toteutetaan. Täten aineisto ei koskaan vastaa täysin maastossa olevaa tilannetta. Kaikkiin kasvupaikkaominaisuuksiin ei ollut mahdollista metsäaineistojen kautta päästä käsiksi. Osa lajistosta jätettiinkin tarkastelun ulkopuolelle kokonaan siitä syystä, ettei niiden ensisijainen kasvuympäristö ollut metsä. Joillakin lajeilla oli myös erityispiirteitä, joita ei voitu ottaa huomioon kasvupaikka-analyysiä tehdessä, sillä näitä ominaisuuksia ei löytynyt metsäaineistoista lainkaan. 7. Kiitokset Jyväskylän kaupungin metsätoimistolle metsäaineistojen käyttömahdollisuudesta. Erityiskiitokset Marko Kemppaiselle ja Merja Kytömäelle avusta sekä yhteistyöstä sekä Janne Hartmanille ja Ismo Tulisalolle paikkatietoavusta. Lähteet Arktiset aromit ry, verkkosivut. Luettu Evira, suositelvien ruokasienten lista, verkkosivut. Luettu Geologian tutkimuskeskus, Maaperäkartan käyttöopas. Verkkojulkaisut, ISBN Hämet-Ahti, Suominen, Ulvinen & Uotila (toim.) 1998: Retkeilykasvio, 4. uudistettu painos, 656 s. Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseo. Helsinki. Metsäkeskus Keski-Suomi, Tieto- ja tilastopalvelu Luettu Yhteystiedot Mirja Pummila Hankevetäjä, elintarvike- ja yritysasiantuntija K-S maa- ja kotitalousnaiset/ ProAgria Keski-Suomi PL 112 (Kauppakatu 19 A) Jyväskylä
12 Annukka Partanen FM ekologia ja ympäristönhoito, keruutuotetarkastaja
OSA 2 Arktiset Aromit ry 2012
OSA 2 Arktiset Aromit ry 2012 Syötäviä sieniä kasvaa metsissämme vuosittain jopa 1 000 miljoonaa kiloa. Näistä vain murto-osa kerätään talteen. Elintarviketurvallisuusvirasto Eviran suosittelemia ruokasieniä
Luonnosta Sinulle. Marjat Sienet Yrtit
Luonnosta Sinulle Marjat Sienet Yrtit 1 Marjat Suomen valoisissa metsissä kypsyy joka vuosi noin 500 miljoonan kilon suuruinen marjasato. Marjojen kotitalous- ja kaupallisen poiminnan (40 45 miljoonaa
SUOMALAISTEN LUONNONVARAISTEN KASVIEN ELINTARVIKEKÄYTTÖHISTORIATIETOJA (18.6.2014, päivitetty 22.6.2015)
SUOMALAISTEN LUONNONVARAISTEN KASVIEN ELINTARVIKEKÄYTTÖHISTORIATIETOJA (18.6.2014, päivitetty 22.6.2015) Tähän taulukkoon on koottu elintarvikekäytön kannalta tärkeimmät suomalaiset luonnonvaraiset kasvit
SUOMALAISTEN LUONNONVARAISTEN KASVIEN ELINTARVIKEKÄYTTÖHISTORIATIETOJA (18.6.2014, viimeisin päivitys 21.1.2016)
SUOMALAISTEN LUONNONVARAISTEN KASVIEN ELINTARVIKEKÄYTTÖHISTORIATIETOJA (18.6.2014, viimeisin päivitys 21.1.2016) Tähän taulukkoon on koottu elintarvikekäytön kannalta tärkeimmät suomalaiset luonnonvaraiset
Marjat ja sienet trendikästä villiruokaa vai paluuta juurille? Pirjo Mattila MTT Biotekniikka- ja elintarviketutkimus
Marjat ja sienet trendikästä villiruokaa vai paluuta juurille? Pirjo Mattila MTT Biotekniikka- ja elintarviketutkimus Esityksen sisältö Villiruoka ja trendit Marjojen talteenotto ja kulutus Marjojen ravintosisältö
Luontoselvityksen lisäosa
Luontoselvityksen lisäosa Sodankylän asemakaavan laajennusalue, urheilupuisto. Teuvo Pääkkölä Airix Ympäristö Oy Sisällysluettelo Johdanto... 3 2. Uhanalaiset lajit ja perinnebiotoopit... 4 3. Luontotyypit...
Luonnon marjat ja hedelmät
hirvaslaisten ilmoittamat teeaine viljely sieni aaprotti 1 1 1 1 ahomansikka 4 1 ampiaisyrtti x 1 1 avomaankurkku 1 1 basilika 1 1 chili 1 1 haaparousku x 1 hapero 3 1 herne 7 1 hilla 8 1 horsma x 1 humala
ELINTARVIKKEIDEN RADIOAKTIIVISUUSVALVONNAN TEHOSTAMINEN. Vuoden 2010 Evo -hankkeen kuvaus
ELINTARVIKKEIDEN RADIOAKTIIVISUUSVALVONNAN TEHOSTAMINEN Vuoden 2010 Evo -hankkeen kuvaus 1. Taustaa Kaikki elintarvikkeet sisältävät jonkin verran radioaktiivisia aineita kaikkialla maapallolla. Elintarvikkeissa
Napapiirin luontokansio
SIENET JA SIENESTYS Sienestys on hauskaa puuhaa! Varusteiksi riittää kori ja sieniveitsi. Sienikirja on myös tarpeen. Opettele aluksi kokeneemman sienestäjän kanssa muutama ruokasieni ja kerää vain niitä.
Simpsiön Rytilammen ympäryskasvit Aili Tamminen
Simpsiön Rytilammen ympäryskasvit 22.7.2004 Aili Tamminen Kasvit on pyritty tunnistamaan ranta alueella kävellen, välillä piipahtaen vesirajan tuntumassa ja taas siirtyen kauemmas n. 10 15 metrin etäisyydelle
Luonnonyrttilajit. Osittain tai kokonaan ravintokäyttöön soveltuvia luonnonkasveja ovat mm: Niitty- ja ahosuolaheinä Jauhosavikka.
Luonnonyrttilajit Osittain tai kokonaan ravintokäyttöön soveltuvia luonnonkasveja ovat mm: Ahomansikka Niitty- ja ahosuolaheinä Jauhosavikka Nokkonen Järviruoko Nurmitatar Kamomilla- ja pihasaunio Osmankäämi
Maanmittauslaitos 2015 Lupanumero 3069/MML/14 Karttakeskus 2015
RN:o 15:1/1 n. 2,5 ha RN:o 2:131 18,5 ha RN:o 2:87/0 37,1 ha Maanmittauslaitos 2015 Lupanumero 3069/MML/14 Karttakeskus 2015 n. 2,5 ha RN:o 15:1/1 RN:o 2:87/0 37,1 ha RN:o 2:131 18,5 ha Raimola 595-427-2-87/0
Kasvimakrofossiilitutkimus Rovaniemi Koskenniska Santeri Vanhanen 2014
Kasvimakrofossiilitutkimus Rovaniemi Koskenniska 2013 Santeri Vanhanen 2014 239 Kansi: lähikuva ulpukan (Nuphar lutea) siemenestä. Johdanto Tässä raportissa käsitellään Rovaniemen Koskenniskan arkeologisilla
n.20,5 ha
476-406-0- n.20,5 476-406-0- n.20,5 Maununsuo kt. 476-406-0- Peruskartta Mittakaava :5000 Koordinaatisto Keskipiste Tulostettu ETRS-TM35FIN (508095, 6988752) Copyright Maanmittauslaitos 206/Copyright Lantmäteriverket
Luokasta. Luonnosta Sinulle L U O N T O O N. marjat. sienet. yrtit
Luokasta L U O N T O O N Luonnosta Sinulle VARIKSEN MÄ KYLLÄ TUNNISTAN, MUT VOIKS MUKA VARIKSENMARJOJA SYÖDÄ MUUTKIN KUIN VARIKSET. ONKS SE LAMPAANKÄÄPÄ JOKU KILIPUKIN PIKKUSERKKU VAI MITÄ? MITKÄ IHMEEN
OSA 2 Arktiset Aromit ry 2012
OSA 2 Arktiset Aromit ry 2012 Luonnonyrttejä Nokkonen Urtica dioica Poimulehti Alchemilla spp. Maitohorsma Epilobium angustifolium Kuusi Picea abies Koivu Betula spp. Voikukka Taraxacum spp. Valkoapila
Suomen Luontotieto Oy. Kemin Pajusaaren laitosalueen luontoarvojen perusselvitys. Suomen Luontotieto Oy 18/2010 Jyrki Oja, Satu Oja
Kemin Pajusaaren laitosalueen luontoarvojen perusselvitys Kivitasku pesii sunnittelualueella 18/2010 Jyrki Oja, Satu Oja Sisältö 1. Johdanto... 3 2. Tutkimusalue... 3 3. Aineisto ja menetelmät... 3 4.
EERIKKILÄN URHEILUOPISTON ALUEEN OSAYLEISKAAVA LUONTOSELVITYS. 1. Tausta ja tavoitteet
1 EERIKKILÄN URHEILUOPISTON ALUEEN OSAYLEISKAAVA LUONTOSELVITYS 1. Tausta ja tavoitteet Eerikkilän urheiluopiston osayleiskaava-alueen luontoselvitys laadittiin kesällä 2008 ja se liittyy alueen tulevan
AVAUSKUVA (Jaakonvillakko Senecio jacobaea)
AVAUSKUVA (Jaakonvillakko Senecio jacobaea) Iivari Koukosen valokuvakasvio Yhteensä 52 kasvia. Kuvaukset tehty 29.7-5.8.2015 mammalan maisemissa Heinolan Lusissa, sekä Marjoniemen mökillä Kasvien tunnistamisessa
13. Liitteet. Marsi 2016 Luonnonmarjojen ja sienten kauppaantulomäärät vuonna 2016
Marsi 216 Luonnonmarjojen ja sienten kauppaantulomäärät vuonna 216 13. Liitteet 1 Luonnonmarjojen kauppaantulomäärät - Koko maa yhteensä Luonnonmarjojen kauppaantulomäärät - KOKO MAA YHTEENSÄ Mustikka
Seinäjoen kaupungin Nurmon kaupunginosakeskuksen Mäntypuiston luontokatselmus
Seinäjoen kaupungin Nurmon kaupunginosakeskuksen Mäntypuiston luontokatselmus Seinäjoen kaupungin Nurmon kaupunginosakeskuksen Mäntypuiston alueelle harkitaan kaavamuutosta. Alueen luontoarvojen selvittämiseksi
Sienikurssi. Biologi Kaisa Tervonen 2015
Sienikurssi Biologi Kaisa Tervonen 2015 Sienen tunnistaminen Sienen osien väri, muoto, rakenne, koko Lakin pinta Heltat, pillit, orat Itiöpölyn väri Jalka (rengas, tuppi) Haju, maku Muutokset (väri, haju,
13. Liitteet. Marsi 2017 Luonnonmarjojen ja sienten kauppaantulomäärät vuonna 2017
Marsi 217 Luonnonmarjojen ja sienten kauppaantulomäärät vuonna 217 13. Liitteet 1 Luonnonmarjojen kauppaantulomäärät - Koko maa yhteensä 2 Mustikan kauppaantulomäärät Mustikan kauppaantulomäärät Mustikan
KONGINKANGAS. Lohko Kuvio Ala Kasvupaikka maalaji Kehitysluokka. 21 1 0,2 kangas, lehtomainen kangas hienoainesmoreeni 3
KONGINKANGAS Konginkankaan taajama koostuu kuvioista 1-3 ja 5-19. Alueen kaavamerkinnät ovat VL, VU, VP ja VK. Alueen kaikki kuviot ovat asutuksen välittömässä läheisyydessä. Hoitoluokitukseltaan kuviot
RN:o 23:36. n.58,8 ha
?? RN:o 23:36 n.58,8 ha 0 metri Mittakaava: 1:10 000 400,0? Maanmittauslaitos 2014 Lupanumero 3069/MML/14 Karttakeskus 2014? Tammasuo 687-414-23-36 0 3 000 metri Mittakaava: 1:75 000 Maanmittauslaitos
Kuviokirja 2014. Keskikarkea tai karkea kangasmaa Kehityskelpoinen, hyvä. Kasvu m³/ha/v. Kui- tua. Hakkuu. tua 4,0. Kasvu. Kui- Hakkuu. tua.
Kunta Alue Ms 90 828 70 kirja 2014 Osa 8 Sivu 1 / 8 paikka Kunta 90 Alue 828 Ms 70 SIRKKALA Vallitseva jakso 16 5 1800 6 5 19 4,0 16 4 1600 6 5 16 3,4 Rauduskoivu 14 1 200 6 7 2 0,5 Nuoren metsän kunnostus
Miilukorven luonnon- ja maisemanhoitosuunnitelma LIITE 13: Kuvioluettelo Sivu 1/18
Miilukorven luonnon- ja maisemanhoitosuunnitelma 2015-2025 LIITE 13: Kuvioluettelo 23.3.2015 Sivu 1/18 126 0,69 Tuore kangas Uudistuskypsä metsikkö Mänty Ulkoilu- ja virkistysmetsä (C2) Vain kun maa on
RN:o 2:95 2,5 ha. RN:o 2:87 n.19,3 ha
RN:o 2:95 2,5 ha RN:o 2:87 n.19,3 ha Maanmittauslaitos 2014 Lupanumero 3069/MML/14 Karttakeskus 2014 2,5 ha Palonen 595-427-2-95 Raimola 595-427-2-87 Maanmittauslaitos 2014 Lupanumero 3069/MML/14 Karttakeskus
SIIRTOLAPUUTARHAN LUONTOSELVITYS
SIIRTOLAPUUTARHAN LUONTOSELVITYS SEINÄJOEN KAUPUNKI 2018 1. YLEISTÄ Tämän maastokatselmuksen tarkoituksena oli selvittää, esiintyykö kartassa 1 kuvatulla alueella sellaisia luontoarvoja, että ne olisi
Suomen Luontotieto Oy. Naantalin Suovuoren asemakaava-alueen luontoarvojen perusselvitys 2009. Suomen Luontotieto Oy 26/2009 Jyrki Oja, Satu Oja
Naantalin Suovuoren asemakaava-alueen luontoarvojen perusselvitys 2009 Yleiskuva alueelta Suomen Luontotieto Oy 26/2009 Jyrki Oja, Satu Oja Sisältö 1. Johdanto... 3 2. Aineisto ja menetelmät... 3 3. Tutkimusalue...
LUONNONTUOTEALA. Luonnontuotealan aamukahvitilaisuus Toimialapäällikkö Anne Ristioja Rovaniemi 5.6.2015
LUONNONTUOTEALA Luonnontuotealan aamukahvitilaisuus Toimialapäällikkö Anne Ristioja Rovaniemi 5.6.2015 Viikko 23 on Villiruokaviikko Luonto on täynnä ruokaa ELO-säätiö ELO-säätiö on Suomalaisen ruokakulttuurin
KEMIJÄRVEN KAUPUNKI Portinniskan rantakaava luontoselvitys
KEMIJÄRVEN KAUPUNKI Portinniskan rantakaava luontoselvitys 1. Tausta ja tavoitteet Suunnittelualue sijaitsee Kemijärven kaupungin Räisälän kylässä. Suunnitelma koskee Kotikangas nimistä tilaa (75:0). Luontoselvityksen
Kuviokirja Keskikarkea tai karkea kangasmaa Kehityskelpoinen, hyvä. Hakkuu. Kasvu m³/ha/v. Kui- tua. tua 9,8. Hakkuu. Kasvu. Kui- tua.
Kunta Alue Ms 420 599 517 kirja 2015 Osa 8 Sivu 1 / 5 paikka Kunta 420 Alue 599 Ms 517 HEIKKIMÄKI Vallitseva jakso 44 17 600 20 17 136 43 90 9,8 35 0 14 19 15 3 1 2 0,3 45 7 232 20 15 54 29 24 3,7 45 7
ARVOMETSÄ METSÄN ARVO 15.3.2016
SISÄLTÖ MAA JA PUUSTO NETTONYKYARVO NETTOTULOT JA HAKKUUKERTYMÄT ARVOMETSÄ METSÄN ARVO 15.3.2016 KUNTA TILA REK.NRO 1234567892 LAATIJA: Antti Ahokas, Metsäasiantuntija 2 KASVUPAIKKOJEN PINTAALA JA PUUSTO
Luontoselvitys Riihimäen Arolammen eteläisestä kehätievaihtoehdosta
Luontoselvitys Riihimäen Arolammen eteläisestä kehätievaihtoehdosta Timo Metsänen ja Evita Reitti Luontoselvitys Metsänen Myllypohjankatu 11 15300 Lahti 2 1 JOHDANTO... 3 2 MENETELMÄT... 3 3 ALUEEN YLEISKUVAUS...
Monimuotoisuus- ja erityispiirteet 2016
MS-Yhdistelmätuloste Monimuotoisuus- ja erityispiirteet 2016 Kuvio Pa,ha Kasvupaikka Kehitysluokka Pääpuulaji Tilavuus, m³/ha Lohko 115 Alue 210 Ms 115 KANTOLA 23,0 0,9 Kuivahko kangas ja vastaava suo
Virrat KOULUKESKUKSEN ASEMAKAAVAMUUTOKSEN LUONTOSELVITYS
Aallokas Oy 26.6.2017 Y-tunnus 2678475-5 Virrat KOULUKESKUKSEN ASEMAKAAVAMUUTOKSEN LUONTOSELVITYS 1. Menetelmät 1.1. Selvitetyt luontoarvot Luontoselvityksen tarkoitus oli löytää tutkimusalueelta luontokohteet,
Ravinnoksi sopivia yrttejä
Ravinnoksi sopivia yrttejä Tekijänoikeus ja vastuuvapauslauseke Yrttikurssi on Arktiset Aromit ry:n omille kotisivuilleen laatima kurssiaineisto. Kurssi on tarkoitettu opetuskäyttöön ja aineiston käyttö
Sienikurssi maahanmuutajille Oulun yliopisto Biologian laitos Villa Victor Kielen taidot työllistymisen tukena Vuolle Setlementti
Sienikurssi maahanmuutajille 5.-8.9.2017 Oulun yliopisto Biologian laitos Villa Victor Kielen taidot työllistymisen tukena Vuolle Setlementti - lisämateriaalia ei-suomenkielisille opiskelijoille 1 Sienikurssi,
Kuviokirja Keskikarkea tai karkea kangasmaa Kehityskelpoinen, hyvä. Hakkuuv. Kui- tua. Kasvu m³/ha/v. tua 18,9. Kasvu. Kui- Hakkuu. tua.
Kunta Alue Ms 420 558 502 kirja 2015 Osa 8 Sivu 1 / 9 paikka Kunta 420 Alue 558 Ms 502 TYRYNLAHTI Vallitseva jakso 31 40 2151 15 13 275 11 243 31 40 2151 15 13 275 11 243 18,9 18,9 Ensiharvennus 2015 2017
Jyväskylän kaupungin metsät
Jyväskylän kaupungin metsät 1. Metsäohjelma Metsäsuunnitelma - Kuviotieto 2. Tietojen ajantasaisuus ja päivittäminen 3. Hoitoluokitus 4. Kasvupaikat 5. Kehitysluokat 6. Ikäjakaumat 7. Puustotietoja Metsäohjelma
HATTULAN KUNTA KETTUMÄEN ASEMAKAAVAN 2. LAAJENNUS LUONTOSELVITYS 21454YK
HATTULAN KUNTA KETTUMÄEN ASEMAKAAVAN 2. LAAJENNUS LUONTOSELVITYS 21454YK Air-Ix Ympäristö Oy 13.10.2005 Sanna Tolonen Kettumäen asemakaavan 2. laajennus 2/6 SISÄLLYSLUETTELO 1 YLEISTÄ 3 2 MAISEMA 3 3 MAA-
LUONNONMARJAT, -SIENET JA -YRTIT
LUONNONMARJAT, -SIENET JA -YRTIT Opettajalle: Luonnonmarjoihin, -sieniin ja -yrtteihin liittyvät kysymykset perustuvat sähköisesti ladattavaan Luokasta LUONTOON Luonnosta Sinulle -vihkoseen. Aineiston
Vesirattaanmäen hoito- ja käyttösuunnitelma LIITE 13: Kuvioluettelo Sivu 1/26
Vesirattaanmäen hoito- ja käyttösuunnitelma 2015-2025 LIITE 13: Kuvioluettelo 23.3.2015 Sivu 1/26 101 0,70 Kuivahko kangas Taimikko yli 1,3 m Kataja Avoin alue ja näkymä (B4) Myös kelirikon aikana Rauduskoivu
Myllyniemen ranta-asemakaavan kumoaminen Hyrynsalmen kunnan Hyrynjärvi. Luontoselvitys
Myllyniemen ranta-asemakaavan kumoaminen Hyrynsalmen kunnan Hyrynjärvi Luontoselvitys Myllyniemen ranta-asemakaavan kumoaminen Hyrynsalmen kunnan Hyrynjärvi Luontoselvitys 1. Tausta Myllyniemen suunnittelutyön
Joensuu 23.9.2014. 10.11.2014 Suomen metsäkeskus 1
Joensuu 23.9.2014 10.11.2014 Suomen metsäkeskus 1 Luento 1 MITÄ OMISTAN? Suomalaisen metsän biologiaa Suot Kasvupaikkatyypit Suomen puulajit Kehitysluokat Metsään.fi-palvelu 10.11.2014 Suomen metsäkeskus
Suomen Luontotieto Oy. Äänekosken Paadenlahden suunnittelualueen luontoarvojen. Suomen Luontotieto Oy 19/2010 Jyrki Oja, Satu Oja
Äänekosken Paadenlahden suunnittelualueen luontoarvojen perusselvitys Valkolehdokki on Luonnonsuojelulailla rauhoitettu Suomen Luontotieto Oy 19/2010 Jyrki Oja, Satu Oja Sisältö 1. Johdanto... 3 2. Tutkimusalue...
Kasvupaikkatekijät ja metsätyypit
Kasvupaikkatekijät ja metsätyypit Sisältö Kasvupaikkatekijöiden merkitys metsänkasvuun Metsätalousmaan pääluokat puuntuottokyvyn ja kasvupaikan (kivennäismaa/turvemaa) perusteella Metsätyyppien merkitys
ARVIOKIRJAMALLI. Metsäarvio+ Saarnivaara, Saarijärvi / 8
1 / 8 Metsäarvio+ Saarnivaara, Saarijärvi 729-407--496 OP Metsäarvio+ kertoo kiinteistön metsätaloudellisen arvon, jota voidaan käyttää vakuusarvon määrityksessä ja omistajanvaihdostilanteissa, kuten perunkirjoitus,
ARVIOKIRJAMALLI. Metsäarvio. Pyy, Mäntyharju / 8
1 / 8 Metsäarvio Pyy, Mäntyharju 507-412-1-73 Tämä metsäarvio kertoo kiinteistön metsätaloudellisen arvon, jota voidaan käyttää omistajanvaihdostilanteissa, kuten perunkirjoitus, perintö- ja lahjaveroarvon
Akaan kaupungin YRITYS-KONHON ALUEEN LUONTO- JA LIITO-ORAVASELVITYS 2011
Akaan kaupunki Maankäyttö- ja kaavoitusyksikkö PL 34 37801 TOIJALA Akaan kaupungin YRITYS-KONHON ALUEEN LUONTO- JA LIITO-ORAVASELVITYS 2011 Tmi Mira Ranta Isorainiontie 8 38120 SASTAMALA p. 050-5651584
KOLMENKULMANTIEN LUONTOSELVITYS Nokia 2017
Nokian kaupunki Kaupunkikehityspalvelut Harjukatu 21 37100 NOKIA KOLMENKULMANTIEN LUONTOSELVITYS Nokia 2017 LUONTOSELVITYS M. RANTA Hautaantie 295 38120 SASTAMALA p. 050-5651584 /miraranta@hotmail.fi TYÖN
Mäntytukkipuu 55,9 46,3 11,3. Mäntykuitupuu 17,8 15,0 11,3. Kuusitukkipuu 57,2 46,6 10,6. Kuusikuitupuu 18,1 14,8 10,6. Koivutukkipuu 44,2 36,7 10,9
TILA-ARVIO Sivu 1 / 5 TILA-ARVIO TILA-ARVION KÄYTTÖTARKOITUS Kiinteistökauppa ASIAKKAAN TIEDOT Tilat/määräalat Kiinteistötunnus EEROLA 167-431-2-4 Omistaja Puhelin Osoite LASKENNAN TIEDOT Laskennassa käytettävät
LUONNOS. Kittilän Ylä-Levin asemakaava-alueen luontotyyppikartoitus vuonna 2008
LUONNOS Kittilän Ylä-Levin asemakaava-alueen luontotyyppikartoitus vuonna 2008 Espoo 2008 Ylä Levin asemakaava alueen luontotyyppikartoitus 2008 1 Sisällysluettelo Tiivistelmä 2 1. Johdanto 3 2. Tulokset
Metsäsuunnitelma vuosille 2013-2022
Sivu 1 Metsäsuunnitelma vuosille 2013-2022 Omistaja Metsänomistaja Malli Osoite Metsätie 1, 00100 HELSINKI Puhelin 050-1234567 Sähköposti matti.metsanomistaja@metsa.fi Metsäsuunnitelman pinta-alat: Metsämaa
Mäntytukkipuu 58,5 48,1 11,8. Mäntykuitupuu 18,5 15,5 11,8. Kuusitukkipuu 60,2 48,7 11,1. Kuusikuitupuu 19,1 15,5 11,1. Koivutukkipuu 45,8 37,7 11,6
TILA-ARVIO Sivu 1 / 4 TILA-ARVIO TILA-ARVION KÄYTTÖTARKOITUS Kiinteistökauppa ASIAKKAAN TIEDOT Tilat/määräalat Kiinteistötunnus Louhikko 422-414-14-14 Omistaja Puhelin Osoite LASKENNAN TIEDOT Laskennassa
Sastamalan kaupungin metsäomaisuus. Katariina Pylsy 30.9.2015
Sastamalan kaupungin metsäomaisuus Katariina Pylsy 30.9.2015 Metsäomaisuuden laajuus 2013 Vammala Mouhijärvi Suodenniemi Kiikoinen Äetsä Ritajärvi Yhteensä Metsämaa 823 568 289 108 203 192 Kitumaa 81 54
Voiko luonnonkasveja viljellä?
Voiko luonnonkasveja viljellä? Marjo Marttinen, erikoisviljelyasiantuntija ProAgria Keski-Suomi 0400 648 275 marjo.marttinen@proagria.fi Jyväskylä 5.2.2014 Voiko luonnonkasveja viljellä? Luonnonkasvien
TORVENKYLÄN TUULIVOIMAHANKE MAAKAAPELIREITIN MAASTOTARKISTUS
Vastaanottaja Smart Windpower Oy Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä 27.5.2016 TORVENKYLÄN TUULIVOIMAHANKE 1 Päivämäärä 27.5.2016 Laatija Tarkastaja Ville Yli-Teevahainen Merja Isteri Viite 1510021396
Luonnontuotteet ja uuselintarvikeasetus. Leena Mannonen Luonnontuotteet elintarvikemarkkinoilla Rovaniemi
Luonnontuotteet ja uuselintarvikeasetus Leena Mannonen Luonnontuotteet elintarvikemarkkinoilla 26.5.2016 Rovaniemi 1 Uuselintarvike käsite Elintarvike tai elintarvikkeen ainesosa ml. ravintolisät asetus
Kantakaupungin yleiskaava. Asutuksen laajenemisalueiden luontoselvitys Kokkolassa. Tammikuu 2010 Mattias Kanckos
Kantakaupungin yleiskaava Asutuksen laajenemisalueiden luontoselvitys Kokkolassa Tammikuu 2010 Mattias Kanckos Skolbackavägen 70 GSM: 050-5939536 68830 Bäckby info@essnature.com Finland 9. Biskop- Fattigryti
Voiko luonnonkasveja viljellä?
Voiko luonnonkasveja viljellä? Marjo Marttinen, erikoisviljelyasiantuntija ProAgria Keski-Suomi 0400 648 275 marjo.marttinen@proagria.fi 070219, Hämeenlinna Luonnonkasvien viljelyn tilanne Suomessa / yrtit
Mäntytukkipuu 58,5 48,1 11,8. Mäntykuitupuu 18,5 15,5 11,8. Kuusitukkipuu 60,2 48,7 11,1. Kuusikuitupuu 19,1 15,5 11,1. Koivutukkipuu 45,8 37,7 11,6
Sivu 1 / 4 ASIAKKAAN TIEDOT Tilat/määräalat Kiinteistötunnus KOIVUNIEMI 426-405-182-3 Omistaja Puhelin Osoite LASKENNAN TIEDOT Laskennassa käytettävät hinnat Avohakkuu Harvennus Ensiharvennus /m³ /m³ /m³
Tilahinnoittelu. Puh. 0,8 0,0 0,0. ha ha ha. EUR EUR EUR Yhteensä 0,8. m3 m3 m3 m3 0,0 0,0 0,0. ha ha ha
Metsällitus, Laatumaa, PL 94, 131 Vantaa, p. 25 64 1, etunimi.sukunimi@metsa.fi, http://www.laatumaa.com 9.6.215 1/ 5 Asiakas Puh. Kiinteistö Vastuuhenkilö Silomäki Pasi Hinnoittelupäivä Toimeksiantonumero
Tilahinnoittelu. Puh. 0,8 0,0 0,0. ha ha ha. EUR EUR EUR Yhteensä 0,8. m3 m3 m3 m3 0,0 0,0 0,0. ha ha ha
Metsällitus, Laatumaa, PL 94, 131 Vantaa, p. 25 64 1, etunimi.sukunimi@metsa.fi, http://www.laatumaa.com 28.8.215 1/ 5 Asiakas Puh. Kiinteistö Vastuuhenkilö Silomäki Pasi Hinnoittelupäivä Toimeksiantonumero
Yhteensä 35 71 129 8 117 15.9 14.4 994 18.0 5.5 Mänty 35 63 115 8 104 16.0 14.5 869 16.0 4.8 Kuusi 35 8 14 1 13 15.0 14.0 125 2.0 0.
Siu 20 (1) Kannasto 743-425-5-221 3.6.2015 luettelo Pinta- Pääryhmä, kasupaikka, ala, kehitysluokka ja saautettauus puulaji ikä, tilauus tukkia, kuitua, läpimitta, pituus, runkoluku, ppa, kasu kuiolla
RANTAYLEISKAAVAN MUUTOSKOHTEET 2015
RANTAYLEISKAAVAN MUUTOSKOHTEET 2015 UURAINEN LUONTOSELVITYKSET 2 Sisällysluettelo 1. Johdanto 3 2. KUKKAROINEN 3 2.1.Lomarakennuspaikan siirto AM- alueen sisälle 3 3. SÄÄKSPÄÄ 5 3.1.Saunan rakennuspaikan
KOSKENKORVAN OSAYLEISKAAVAN LUONTO- JA MAISEMASELVITYS
KOSKENKORVAN OSAYLEISKAAVAN LUONTO- JA MAISEMASELVITYS Turkka Korvenpää Luonto- ja ympäristötutkimus Envibio Oy 1 SISÄLLYS 1. JOHDANTO 2 2. LUONNONMAANTIETEELLISET JA MAISEMALLISET PIIRTEET 2 3. LUONNONSUOJELULAIN
KASVISTOINVENTOINTIRAPORTTI MUIKUNVUORI. Kaarina, Ravattula
KASVISTOINVENTOINTIRAPORTTI MUIKUNVUORI Kaarina, Ravattula Tanja Aalto 1999 Tutkimuskohde Muikunvuoren tutkimuskohde sijaitsee Kaarinan pohjoisosissa Ravattulassa lähellä Turun rajaa peruskarttakoordinaattien
SISÄLLYS. Kannen kuva makrofossiilinäytteenottoa Lohjan Haukilahdessa Kuvannut: Satu Koivisto
Kasvimakrofossiilitutkimus Lohja Haukilahti 2008 Santeri Vanhanen 2008 2 SISÄLLYS Kasvimakrofossiilitutkimus Lohja Haukilahti 2008 4 Taulukko 1. Näytteiden tiedot. 6 Taulukko 2. Hiiltyneet kasvinjäänteet.
Mäntytukkipuu 58,5 48,1 11,8. Mäntykuitupuu 18,5 15,5 11,8. Kuusitukkipuu 60,2 48,7 11,1. Kuusikuitupuu 19,1 15,5 11,1. Koivutukkipuu 45,8 37,7 11,6
TILA-ARVIO Sivu 1 / 5 TILA-ARVIO TILA-ARVION KÄYTTÖTARKOITUS Kiinteistökauppa ASIAKKAAN TIEDOT Tilat/määräalat Kiinteistötunnus SAUNAVAARA 422-415-34-3 Omistaja Puhelin Osoite LASKENNAN TIEDOT Laskennassa
LUONTOKARTOITUS Kartoituksen teki Kristiina Peltomaa luontokartoittaja (eat). Työ tehtiin elokuussa 2014
LUONTOKARTOITUS Kartoituksen teki Kristiina Peltomaa luontokartoittaja (eat). Työ tehtiin elokuussa 2014 Venesjärvi 3:145 Kuvio 1 Mustikkatyyppi (MT) Pääpuulajina tukkipuukokoinen mänty seassa kuusta.
w metsänhoitoyhdistys
w metsänhoitoyhdistys Lausunto metsän arvosta Toimeksiantaja Arvion tarkoitus Kohde ja omistus Pinta-ala ja tietolähde Arviokäynti Kuvaus arviomenetelmästä Kehitysluokkien rakenne Puustotiedot Muut arviossa
SUOMUSSALMEN KUNTA KAUNISNIEMEN HUVILAKORTTELIN RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOS JA LAAJENNUS
SUOMUSSALMEN KUNTA KAUNISNIEMEN HUVILAKORTTELIN RANTA-ASEMAKAAVAN MUUTOS JA LAAJENNUS KimmoKaava Ekotoni Ky 1. Tausta ja lähtökohdat Huvilakorttelin alueelle on SKOY:n toimesta laadittu ranta-asemakaava
Kasvisukkessio huuhtakaskialueilla Kolin kansallispuistossa
Salo, K. 2004. Kasvisukkessio huuhtakaskialueilla Kolin kansallispuistossa. Julkaisussa: Lovén, L. (ed.). 2004. Tutkittu ja tuntematon Koli. Kolin kansallispuiston tutkimusseminaari 24.-25.4.2002. Metsäntutkimuslaitoksen
LUONNONTUOTEALAN AMMATTITUTKINTO
LUONNONTUOTEALAN AMMATTITUTKINTO TUTKINNON PERUSTEET Opetushallitus 2002 ISBN 952 13 1420 6 (nid.) ISBN 952 13 1421 4 (pdf) 1 OPETUSHALLITUS UTBILDNINGSSTYRELSEN DNO 15/011/2002 MÄÄRÄYS Velvoittavana noudatettava
UPM OYJ Sotkamon kunta Hietasen-Tipasjärven ranta-asemakaava Tipasjärvien alueen luontoselvitys
UPM OYJ Sotkamon kunta Hietasen-Tipasjärven ranta-asemakaava Tipasjärvien alueen luontoselvitys 1 2 UPM OYJ Sotkamon kunta Hietasen-Tipasjärven ranta-asemakaava Tipasjärvien alueen luontoselvitys 1. Tausta
ELIÖKOKOELMAN LAATIMINEN
ELIÖKOKOELMAN LAATIMINEN Lajien tunnistaminen on biologinen perustaito, jonka oppii parhaiten lajeja tutkimalla, keräämällä tai kuvaamalla. Eliökokoelman voit laatia joko perinteisessä tai digitaalisessa
Mäntytukkipuu 55,9 46,3 11,3. Mäntykuitupuu 17,8 15,0 11,3. Kuusitukkipuu 57,2 46,6 10,6. Kuusikuitupuu 18,1 14,8 10,6. Koivutukkipuu 44,2 36,7 10,9
TILA-ARVIO Sivu 1 / 4 TILA-ARVIO TILA-ARVION KÄYTTÖTARKOITUS Tilakauppa ASIAKKAAN TIEDOT Tilat/määräalat Kiinteistötunnus PYSTYKIVENAHO 422-406-8-37 RIMPIAHO 422-406-8-42 Omistaja Puhelin Osoite LASKENNAN
- jl,, ' ',, I - '' I ----=-=--=--~ '.:i -
-~ "' ' ',, I - '' I ----=-=--=--~ - jl,, '.:i - Vedenpää Mittakaava 1 :10000 TAPIO. Koordinaatista ETRS-TM35FIN ~ Keskipiste (490822, 7065779) Tulostettu 23.6.2016?()6 26;3.:.i 10-71 1 / 0 A - TAPIO.
Suomen Luontotieto Oy. Gundbyn Västergårdin tilalla sijaitsevan metsäkohteen. Suomen Luontotieto Oy 2/2014 Jyrki Matikainen
Gundbyn Västergårdin tilalla sijaitsevan metsäkohteen luontotyyppitarkastelu 2013 Suomen Luontotieto Oy 2/2014 Jyrki Matikainen Sisältö 1. Johdanto... 3 2. Aineisto ja menetelmät... 3 3. Tulokset ja johtopäätös...
Asemakaavamuutosalueen luontoselvitys Nokkalan koulun kohdalla
n a t a n s o y Kalimenkyläntie 212 90820 Kello Lassi Kalleinen gsm +358 407 592 277 lassi.kalleinen@gmail.com y= 1833650-6 Asemakaavamuutosalueen luontoselvitys Nokkalan koulun kohdalla Asemakaavamuutosalueen
Yrttijuoma. Yrttijuomien raaka-aineiksi soveltuvat mm.
Yrttijuomien raaka-aineiksi soveltuvat mm. Ahomansikka (marjat ja lehdet) Apilat (lehdet ja kukat) Kanerva, (kukat) Ketohanhikki (lehdet) Koivu (lehdet) Kultapiisku (kukat) Lillukka (lehdet) Maitohorsma
Jollaksen rämeen hoito- ja käyttösuunnitelma. Markku Koskinen ja Jyri Mikkola
Jollaksen rämeen hoito- ja käyttösuunnitelma Markku Koskinen ja Jyri Mikkola Sisältö 1 Johdanto 1 2 Maanomistus- ja suojelutilanne 1 3 Menetelmät 1 4 Alueen kuvaus 1 4.1 Hydrologinen tila.............................
Keskijännitteisten ilmajohtojen vierimetsien hoidon kehittäminen
Keskijännitteisten ilmajohtojen vierimetsien hoidon kehittäminen Risto Ranta, Hannu Niemelä 9.10.2013 08.10.13 1 Taustaa MTK:n/SLC:n ja Energiateollisuus ry:n yhteinen suositus Viime vuosien myrskyt Sähkömarkkinalain
Rantayleiskaavan muutoskohteet VAHVAJÄRVI 892-401-1-133
Rantayleiskaavan muutoskohteet VAHVAJÄRVI 892-401-1-133 Uurainen 2016 Mia Rahinantti Sisällys 1. Taustaa... 2 2. Maastoinventointi... 2 3. Vaikutusarviointi... 3 4. Kuvia kohteesta... 4 5. Kasvillisuusluettelo...
Digikasvio. By: Linda H
Digikasvio By: Linda H Haapa Haapa Kuvauspäivä:10.9.2011 Kuvauspaikka: Suomusjärvi Kuvausmaasto: Sekametsä (Lehto) Tuntomerkit: lehti on sahalaitainen, Jonka lehti on pehmeä. Juolukka Juolukka Kuvauspäivä:
Mittakaava 1: Koordinaattij rjestelm : KKJ-yk Nurkkapisteen koordinaatit: : : km
Koivusuon luonnonpuisto LPU070006 Koitajoen alue FI0700043 Ristisuo SSA0700033, SSO070194 Iljansuo Mittakaava 1:150000 0 Koordinaattij rjestelm : KKJ-yk Nurkkapisteen koordinaatit: 6972859:3708530-7000309:3737630
KOLMENKULMAN LAAJENNUSALUEEN LUONTOSELVITYS Nokia 2017
Nokian kaupunki Kaupunkikehityspalvelut Harjukatu 21 37100 NOKIA KOLMENKULMAN LAAJENNUSALUEEN LUONTOSELVITYS Nokia 2017 LUONTOSELVITYS M. RANTA Hautaantie 295 38120 SASTAMALA p. 050-5651584 /miraranta@hotmail.fi
Håkansbölen kartanon työväenmäki Matti Liski ja Niina Alapeteri Maisema-arkkitehtitoimisto Näkymä Oy PUUT 29.1.2008 LIITE 2 nro alue nro laji Suomalainen nimi halkaisija (cm) kuntoluokk a ikäluokka Muut
Marja- ja sienimetsät
Tekijät Tapio Nummi, Suomen metsäkeskus Tapani Hänninen Kansikuva Metsäkeskuksen kuva-arkisto Alkuperäiset kuvat Markku Eskola, metsäkuvat Tämän oppaan kuvat Piirros Lasse Kosonen, puolukka, huhtasieni,
Kuviokirja Kui- tua. Kasvu m³/ha/v. Hakkuu. tua 10,9. Kasvu. Hakkuu. Kui- tua. tua 7,5. Keskikarkea tai karkea kangasmaa Kehityskelpoinen, hyvä
Kunta Alue Ms 593 463 95 kirja 2019 Sivu 1 / 6 Kunta 593 Alue 463 Ms 95 METSÄPELTO II jne. Vallitseva jakso 51 21 566 22 19 186 85 96 10,9 52 12 297 23 19 111 70 39 6,3 52 3 87 20 18 25 11 13 1,4 Rauduskoivu
Luontoselvitys. Vihtalampi Mia Rahinantti
Vihtalampi 892-403-1-161 1 Sisällysluettelo 1. Taustaa... 2 2. Maastoselvitys... 2 3. Vaikutusarviointi... 3 Kasvillisuusluettelo... 7 Lähteet... 8 Kartta 1. Taustaa Selvitysalue sijaitsee Uuraisten kunnassa,
Kuviotiedot Kunta Alue Ms pääpuulaji. Monimuotoisuus ja erityispiirteet C1 Lähimetsä Osin aukkoinen. Monimuotoisuus ja erityispiirteet
Kunta Alue Ms 169 1 3 Kuvio Pa, ha Kasvupaikka ja Kuviotiedot 2016 Sivu 1 / 15 Kunta 169 Alue 1 Ms 3?? jne. Lohko 1 123 0,7 Kuiva kangas ja vastaava suo Nuori kasvatusmetsikkö 40 59 41 8 0 0 0 19 7 2 2
SUOMUSJÄRVEN KUNTA KIANTAJÄRVEN LEIRINTÄALUE. Luontoselvitys
1 SUOMUSJÄRVEN KUNTA KIANTAJÄRVEN LEIRINTÄALUE Luontoselvitys 2 SUOMUSJÄRVEN KUNTA 10.4 2008 KIANTAJÄRVEN LEIRINTÄALUE Luontoselvitys 1. TAUSTA JA TAVOITTEET Leirintäalue on puustoltaan ja muulta kasvillisuudeltaan
Metsähallitus Taivalkosken kunta Turpeisen ranta-asemakaava luontoselvitys
1 Metsähallitus Taivalkosken kunta Turpeisen ranta-asemakaava luontoselvitys 1. Tausta ja tavoitteet Suunnittelualue sijaitsee Murhijoen pohjoisrannalla Taivalkosken kunnassa. Tässä selvityksessä tarkastellaan
Luontokohteiden tarkistus
LAUKAAN KUNTA Luontokohteiden tarkistus Raportti FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY P29017 Raportti 1 (11) Pihlaja Tuomo Sisällysluettelo 1 Johdanto... 1 2 Menetelmät... 1 3 Selvitysalueiden sijainti... 1
Merkkikallion tuulivoimapuisto
OX2 FINLAND OY Merkkikallion tuulivoimapuisto Kasvillisuus- ja luontotyyppiselvityksen 2016 FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY P29646P004 Sisällysluettelo 1 Johdanto... 1 2 Lähtötiedot ja menetelmät... 2
PÄLKÄNEEN LOMAKODIN ALUEEN LUONTOSELVITYS 2010
PÄLKÄNEEN LOMAKODIN ALUEEN LUONTOSELVITYS 2010 Tmi Mira Ranta Rokantie 29 38140 SASTAMALA p. 050-5651584 mira.ranta@kopteri.net TYÖN TAUSTAA JA ALUEEN YLEISKUVAUSTA Selvityksen kohteena oleva lomakodin
Kainuun metsäkeskuksen alueen metsävarat ja niiden kehitys
Kainuun metsäkeskuksen alueen metsävarat 2004 2006 ja niiden kehitys 2001-2006 Kari T. Korhonen Valtakunnan metsien inventointi/metla Kari.t.Korhonen@metla.fi VMI10/ 9.8.2007 1 VMI10 Maastotyöt 2004 2008