Valmet muistoja kuvia muistikuvia
|
|
- Joel Penttilä
- 8 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Valmet muistoja kuvia muistikuvia
2 Valmet 872K -kuormatraktori Valmet 872K -kuormatraktorin valmistus aloitettiin 1970-luvun puolivälissä. Se peri markkinat keskiraskaassa luokassa valtakunnan suosituimmalta metsätraktorilta, Valmet 870CK:lta, jonka suurimpana puutteena oli alettu pitää telin rakennetta; CK:ssa käytettiin rovaniemeläisen Marttiinin konepajan rakentamaa lava- ja telikonstruktiota, missä ainoastaan telin etummaiset pyörät vetivät. Valmet 872K varusteltiin metsäkonetehtaan itse suunnittelemalla hammaspyörätelillä, joka nosti koneen maastokelpoisuutta huomattavasti. Aluksi kuormain oli aikaa seuraten ohjaamon katolla, myöhemmin se siirtyi kuormatilaan. Vaihteisto oli edelleen mekaaninen, mistä kone saikin kritiikkiä 1980-lukua lähestyttäessä. Pienistä puutteistaan huolimatta, tuskin minkään konemallin perään on haikailtu niin paljon kuin Valmet 872:n, kun tieto tuli valmistuksen loppumisesta vuonna 1980.
3 Valmet 862 Combi -hakkuukone Alun perin Valmet 862 Combi -hakkuukone rakennettiin Valmetin Metsäkonetehtaalla Tampereella. Se oli tämän 1983 lakkautetun tehtaan viimeisiä töitä. Alkuperäisen koneen rakenne oli nosturin hydrauliikan osalta liian kunnianhimoinen sen ajan osaamista ajatellen. Protosarjan jälkeen kone laitettiin uuteen kuosiin Valmetin harvesteritehtaalla Uumajassa: nosturi vaihtui koeteltuun, Umeå Mekaniskan kehittämään liukupuominosturiin, ja hydrauliikka vaihdettiin varmatoimiseksi ympäripumppaavaksi systeemiksi. Muuta ei tarvittu: Valmet 862 Combista tuli varteenotettava kilpailija pitkäksi aikaa jopa legendaariselle Valmet 901:lle. Vielä kahdeksankymmentäluvun puolivälissä Suomessa kouraharvesterit rakennettiin lähes kokonaan käytettyjen kuormatraktoreiden päälle. Valmet 862 Combi oli kone, joka katkaisi tämän tradition; varsinainen suuri mekanisoinnin rynnistys 80-luvun loppupuoliskolla tehtiin uusilla tehdasvalmisteisilla harvestereilla. Niistä 862 Combi oli varmatoimisin.
4 Valmet 838 Combi -kuormakone Yhdistelmäkoneen kehittämisen historia ulottuu 1990-luvun alkuun, jolloin oli eletty pitkään hyvää massabuumia ja puun korjaaminen metsästä normaalin hakkuun yhteydessä myös energiakäyttöön otti ensi askeleitaan. Syntyi koko- ja osapuukorjuu, missä koneet varusteltiin kaatavilla kourasahoilla. Valmet kuormatraktoreiden tuotannosta vastannut Velsa Oy kehitti uudesta kahdeksanpyöräisestä koneestaan Combi-version, missä ohjaamo kääntyi ja helpotti huomattavasti harvennuksella työskentelyä. Ruotsi kulki näissä kokeiluissa eturintamassa. Sitten tuli lama, mikä palautti konekehityksen peruslukemille pitkäksi aikaa. Hakkuun ja lähikuljetuksen yhdistäminen saman koneen tehtäväksi tuli ajankohtaiseksi jälleen uuden vuosituhannen alkaessa. Vaikka ajatuksella on edelleen kannatusta lähinnä tutkijapiirissä, moni pitää ideaa lopullisesti haudattuna.
5 Valmet 701 -hakkuukone Kuitupuun pitkään jatkunut hyvä kysyntä 1980-luvulla laittoi myös isot konevalmistajat suunnittelemaan varhaisimpiin harvennuksiin tarkoitettuja erikoiskoneita. Palstalla kulkeva pieni harvesteri ei alunperin ollut mikään Valmet-idea, mutta Uumajan tehdas päätti kilpailijan vanavedessä lähteä mukaan uuteen pienempään konekategoriaan. Alku näyttikin lupaavalta. Sitten palattiin normaaliin aikaan: ensiharvennuksille mentiin vain, kun oli pakko. Pienten harvesterien työllistäminen hiipuvan kuitupuun kysynnän aikaan osoittautui ylivoimaiseksi. Kaikki tosiseikat puhuivat jo tuolloin yleiskoneen puolesta; nuoriin metsiin tarkoitetun harvesterin tuli selviytyä ainakin pienirunkoisista päätehakkuista.
6 Karelia -hakkuukone Suomessa metsien hakkuun koneellistaminen kulki kymmenen vuotta muuta Skandinaviaa perässä. Päätehakkuut oli läntisessä naapurimaassa hakattu jo pitkään kaksioteharvestereilla, kun Suomi 1980-luvun puolivälissä vasta aloitteli toden teolla hakkuiden mekanisointiaan. Miestyö suunnattiin harvennuksille ja mekanisointiurakka aloitettiin päätehakkuista, tekniikkana kouraharvesterit. Karelia oli Valmetin vastaus päätehakkuun kouraharvestereitten kovaan kysyntään. Näin pienen odottelun jälkeen markkinoille oli saatu riittävän suuri punainen päätehakkuun kone. Kuormakoneen näköinen alusta oli tuohon aikaan se kaikkein tavallisin ratkaisu hakkuukoneiden markkinoilla, vaikka Valmetin muutama vuosi aikaisemmin markkinoille tuoma 901 teki koko ajan propagandaa erikoiskoneiden puolesta. Kaikista vahvuuksistaan huolimatta Karelia joutui antamaan tilaa pyöriväohjaamoiselle Valmet 911:lle, kun tultiin uudelle vuosikymmenelle.
7 Valmet 901 Keväällä 1984 Uumajan tehtaalla oli kuhistu salaperäisinä. Keksijäkonstruktööri Jan-Eje Eriksson viihtyi protoverstaalla melkeinpä vuorokaudet läpeensä. Valmet-koneiden kouluttajan Alpo Laakkosen nähtiin vierailevaan tiheään tarkasti varjellun salaisuuden luona. Uusi keksintö kävi Alpon ohjaamana maastossa ensimmäisen kerran kun lunta oli pieniä läiskiä siellä täällä. Kesäkuun Skogsnolia-messuilla tultaisiin näkemään jotain ainutlaatuista. Sen verran tiedettiin. Valmet 901 kohahdutti Nolian messuyleisöä; nelipyöräinen, jotenkin hontelon näköinen laite, jonka ohjaamo ja nosturi pyörivät samalla kehällä, ja kaukana koneesta keikkui teleskooppinosturin päässä harvennuksille tarkoitettu hakkuulaite. Se oli rohkea veto. Hakkuukoneiden kehitykselle Valmet 901 on ollut ratkaiseva monella tavalla. Harvennustyön tehokkaan sujumisen ja ergonomian kannalta se on viitoittanut tien niin omille kuin kilpailijoidenkin myöhemmille ratkaisuille. Pikku hiljaa mutta vääjäämättä kaikissa hakkuukoneissa alkaa olla ripaus yhdeksännolla-ykköstä.
8 Valmet luvun alkupuolella pienet kahdeksanpyöräiset metsäkoneet juurtuivat markkinoille. Paineet pohjoismaisilta markkinoilta olivat kovat. Vaatimukset noudattelivat sitä tuttua linjaa: kevyempi, tehokkaampi ja halvempi. Se on klassisen paradoksaalinen haaste, jonka jokainen metsäkoneen suunnittelija on joskus saanut eteensä. Traktoriryhmän talutusnuorassa vielä tuolloin ollut metsäkoneiden valmistus lähti ratkaisemaan ongelmaa traktorikomponenteilla. Ensimmäisten prototyyppien jälkeen oli tullut selväksi, että metsäkoneet rakennetaan eri osista kuin maatalouskoneet. Lopputulos oli yllättävän hyvä. Valmet 832 oli keveä, ja vaikka se ei ollut kahdeksanpyöräinen, pehmeällä kulkemisen ominaisuudet hämmästyttivät, kone oli ketterä ja sen kuormatilaan sopi puuta saman verran kuin luokkaa isompiin koneisiin. Manuaalihakkuun Suomessa ehdoton vaatimus oli pitkäulotteinen kuormain. Siitäkin Valmet 832 selvisi kiitosmaininnoin.
9 Volvo BM Valmet Valmet ja Volvo sopivat traktoreita ja metsäkoneita koskevasta toimialojen rationalisoinnista ja yhteistyöstä syksyllä Tämä oli siihen mennessä merkittävin rahalla mitattava sopimus Suomen ja Ruotsin välillä. Volvo BM luopui traktoreiden ja metsäkoneiden valmistuksestaan. Syntyi pohjoismainen traktori Volvo BM Valmet. Metsäkoneet tulivat mukaan vähitellen: markkinointi siirtyi Ruotsissa Valmetin ja Volvon puoliksi omistamalle Scantrac AB:lle ja myynti maanlaajuiselle Lantmännen-organisaatiolle. Traktoreiden uusi, tuore, hiukan kiilamainen ulkonäkö ulotettiin myös metsäkoneisiin. Olemassa olevat mallit faceliftattiin uuteen muottiin. Vuonna 1982 pohjoismainen tuoteohjelma oli valmis. Jo kaukaa Volvo BM Valmet -koneen erotti vanhasta Valmetista: nokkapellistä oli tullut virtaviivaisempi traktorin muotoilua mukaillen ja mustat bumerangi-figuurit julistivat uuden ajan alkua konepeiton sivuilla. Sovitun ylimenoajan jälkeen nimi palasi jälleen Valmetiksi.
10 Velsa Valmet-kuormatraktoreiden valmistus siirrettiin Velsan tehtaalle Se oli suuri tapahtuma Kurikan pikkukaupungille. Velsa oli ollut mukana metsäkoneiden valmistamisessa jo pitkään; se toimitti runkoja sekä muita hitsattavia komponentteja metsäkoneisiin jo 70-luvulta lähtien. Volvo BM Valmet 862 ja Volvo BM Valmet 832 olivat ensimmäiset mallit Velsan kokokoonpanolinjalla. Pohjalainen into oli huipussaan ja näyttämisen halu kova. Sikäläistä työn tekemisen moraalia kuvaa tarina alun pikku kommelluksesta: Ensimmäistä konetta laitettiin kasaan euforisella työtahdilla. Illalla huomattiin, että aikaansaannos piti vain rajallisesti yhtä piirustusten kanssa. Päivän saavutus jätettiin siihen. Kun työnjohtaja aamulla tuli verstaalle, kone seisoi täysin moitteettomassa kunnossa kokoonpanolinjan päässä. Selitys oli yksinkertainen: miehet olivat yöllä käyneet pistämässä koneen palasiksi ja koonneet sen oikeaan järjestykseen. Palkkaa yöllisestä repäisystä kukaan ei kysellyt.
11 Valmet 882 Ruotsi ja Suomi olivat pitkään ainoat merkittävät tavaralajikoneiden markkinat. Lähestulkoon kaikki ruotsalaiset metsäkonemerkit olivat edustettuna Suomessa jo varhain 1970-luvulla. Toiseen suuntaan koneiden vienti oli työläämpää. Omalla ihailtavalla tavalla protektionistinen Ruotsi oli hyvin suojassa tuontikoneilta jo senkin vuoksi, että sikäläinen teknologia kulki koko ajan pari vuotta edellä. Suurten myrskytuhojen jälkeen 60-luvun lopulla Valmet oli toimittanut Ruotsiin ison määrän Valmet 880S -laahustraktoreita, sen jälkeen oli ollut hiljaisempaa. Valmet 882K -kuormatraktori availi väyliä viennille, mutta hajanainen myyntiverkosto rajoitti menestyksen vain muutamalle Ruotsin metsäiselle paikkakunnalle. Vasta kun sana ergonomia alkoi hahmottua suomalaiselle koneen suunnittelijalle, markkinat naapurimaahan alkoivat avautua toden teolla. Volvo BM Valmet -sopimus avasi uuden ajan Valmet-koneiden menestykselle.
12 Valmet 448 Kaksimoottoriset isot prosessorit ja harvesterit aloittivat hakkuun mekanisoinnin päätehakkuumetsistä 1970-luvulla. Niiden alustakoneiksi sopivat erinomaisesti suuret kuormakoneet, joiden kuormatilaan mahtui niin voimapaketti kuin prosessorikin. Valmet Metsäkonetehdas ryhtyi kehittämään omaa isoa prosessoriaan 1970-luvun puolivälissä. Kesäkuun alussa 1976, kun kuningatar Elisabet II vieraili Suomessa, vielä raakileena protopajalla ollut hakkuukone raahattiin kuninkaallisten nähtäväksi paljon puhetta aiheuttaneelle savotalle. Valmet 448 saatiin lopulliseen toimintakuntoon myöhemmin saman vuoden syksyllä. Kone oli tehokas. Se joutui kuitenkin jatkuvien kehityspaineiden vellomaksi. Harvesteriversio tuli markkinoille vuosikymmenen lopulla. Yksimoottoriset koneet tekivät jo tuloaan, ja Volvo BM Valmet -sopimus toi kuvioihin Uumajan tehtaan 902-harvesterin, joka sitten syrjäytti Valmet 448:n. Alustakone oli toki sama kummassakin: Valmet 886.
13 Valmet - Komatsu Punaisen koneen ja suomalaisen koneyrittäjän tarinassa on paljon yhteistä: yrittämistä, kehittämistä, rehellistä työtä ja huonoista ajoista selviytymistä. Kun päätös metsäkoneiden valmistamisesta Valmetin traktoritehtaalla yli viisikymmentä vuotta sitten tehtiin, kenelläkään ei ollut visiota kymmenen vuoden päähän saati tähän päivään. Lähdettiin vain rohkeasti liikkeelle. Jos kehitys matkan varrella on kääntynyt vikaan, koneyrittäjät ovat reaktioillaan reivanneet koneiden evoluutiota oikeaan suuntaan. Koneiden ja koneyrittämisen kehittymisen taustalla on ollut vakaa ja rahoistaan tarkka metsäteollisuus, jonka lupaamiin maksupäiviin on aina voinut luottaa. Puunkorjuun rationalisoinnin antamaa taloudellista hyötyä on pyritty jakamaan tasapuolisesti kolmeen osaan metsäteollisuuden, koneyrittäjien ja koneenvalmistajan kesken. Kansainvälistyminen ja globalisaatio ovat lyöneet leimansa myös puunkorjuuseen ja sen teknologiaan. Suomalaisen koneyrittäjän potentiaaliset työmaat sijaitsevat EU:n, Venäjän tai jonkun vielä kaukaisemman maan alueella. Metsäteollisuusyritysten määrä on maailmalle levittäytymisen myötä pudonnut murto-osaan koneellistamisen alkuajoista. Menestyvä metsäkonevalmistuskaan ei selviä ilman globaalia omistajaa. Sellaista kuin Komatsu on.
Neljäs sukupolvi tuli
15 Neljäs sukupolvi tuli Komatsu Forest AB on ottanut käyttöön työskentelyn japanilaisten laatujärjestelmien mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että tehdas, jälleenmyyjät ja asiakkaat varmistavat yhdessä Valmet-tuotteiden
METSÄKONEENKULJETTAJA. Metsäkoneenkuljettaja käyttää, kuljettaa ja huoltaa puuntuottamiseen, -korjuuseen ja -kuljetukseen käytettäviä koneita.
METSÄKONEENKULJETTAJA Metsäkoneenkuljettaja käyttää, kuljettaa ja huoltaa puuntuottamiseen, -korjuuseen ja -kuljetukseen käytettäviä koneita. Metsäkoneita ovat mm. 1. harvesterit (kaato-, karsimis- ja
Maailman johtava rototiltti Rototilt juhlii 30 vuottaan
Paikallisesta keksinnöstä urakointialan mullistajaksi: Maailman johtava rototiltti Rototilt juhlii 30 vuottaan 30 vuotta sitten syntyi tuote, joka sittemmin muutti koko alaa. 80-luvun puolivälissä keksittiin
METSÄN OSAAMISALA OSAAMISTARJOTIN
METSÄN OSAAMISALA OSAAMISTARJOTIN (METSÄKONEENKULJETTAJA) 1.8.2018 31.12.2018 15.1.2018 1 Sisällys Metsän hoito ja hyödyntäminen, 20 osp... 2 Metsänhoidon perustiedot, 5 osp... 2 Taimikon hoito, 5 osp...
Ovatko puunkorjuun globaalit ongelmat ratkaistavissa Suomesta käsin?
Ovatko puunkorjuun globaalit ongelmat ratkaistavissa Suomesta käsin? Juho Nummela Toimitusjohtaja Ponsse Oyj Sitoutunut täydellisesti asiakkaisiinsa ja metsään - vuodesta 1970 Ponsse Oyj on tänä päivänä
METSÄKONEET 770D HARVESTERIT 770D
METSÄKONEET 770D HARVESTERIT 770D Tehokkuutta harvennuksille - John Deere 770D John Deere 770D -harvesteri on oikea valinta harvennuksille ja pienten puiden käsittelyyn. Nelipyöräinen ja pienikokoinen
FR28 KUORMATRAKTORI. Ylivoimaa harvennukseen
FR28 KUORMATRAKTORI Ylivoimaa harvennukseen FR28 Kuormatraktori Sampo-Rosenlew Oy vastaa kysyntään esittelemällä FR28 kuormatraktorin, joka on harvennusten erikoiskone. 10 tonnin hyötykuormallaan se sopii
ketteryyttä ja tehoa harvennukseen PONSSE fox
ketteryyttä ja tehoa harvennukseen PONSSE fox ponsse fox -harvesteri sujuvaa tuottavuutta PONSSE Fox -harvesteri on uusimman teknologian ja luotettavien perusratkaisujen tehokas kokonaisuus. Innovatiivinen
METSÄKONEIDEN MONIKÄYTTÖISYYS
METSÄKONEIDEN MONIKÄYTTÖISYYS Projektiryhmä Antti Korpilahti, Kalle Kärhä, Janne Peltola, Olavi Pennanen, Kaarlo Rieppo, Jouni Väkevä Rahoittajat A. Ahlström Osakeyhtiö, Järvi-Suomen Uittoyhdistys, Koskitukki
Miten kehittyä metsäteollisuuden hovihankkijasta myös kansainväliseksi energia-asiantuntijaksi
Engineering and Technical Services since 1973 CTS GROWS GREEN Miten kehittyä metsäteollisuuden hovihankkijasta myös kansainväliseksi energia-asiantuntijaksi Antti Lukka, toimitusjohtaja CTS Engtec 3.11.2009
Metsästä voimalaitokseen: Energiapuunlogistiikka ja tiedonhallinta Lahti 14.2. 2014
Metsästä voimalaitokseen: Energiapuunlogistiikka ja tiedonhallinta Lahti 14.2. 2014 Pienpuun korjuumenetelmät ja tekniset ratkaisut Arto Mutikainen, Työtehoseura Esityksen sisältö Pienpuun korjuumenetelmät
PONSSE EH25 energiapuukoura
PONSSE EH25 energiapuukoura Ponsselta työkalu energiapuualalle RATKAISUNA UUSI EH25 ENERGIAPUUKOURA Energiapuun hankinnasta on muodostumassa pysyvä osa puunhankinnan kokonaiskuvaa. Valtion tukemana Suomeen
Komatsu Forestilla uskotaan konekaupan vauhdin säilyvän
Energiapuun korjuu luo uusia tarpeita Komatsu Forestilla uskotaan konekaupan vauhdin säilyvän Metsäkonekauppa käy Suomessa ja maailmalla ihan hyvää tahtia. Viime vuoden huippulukujen jäljiltä pelot kaupan
5.11.2009. www.metsateho.fi. 5.11.2009 Kalle Kärhä: Integroituna vai ilman? 5.11.2009 2
Integroituna vai ilman? Kalle Kärhä, Metsäteho Oy Metsätieteen päivä 2009 Näkökulmia puunkorjuun kehitykseen ja kehittämiseen 4.11.2009, Tieteiden talo, Helsinki Tuotantoketjuja tehostettava pieniläpimittaisen,
Elinkeinoelämän näkökulma - kilpailukyvyn avaimet. EK:n hallituksen puheenjohtaja, vuorineuvos Ilpo Kokkila
Elinkeinoelämän näkökulma - kilpailukyvyn avaimet EK:n hallituksen puheenjohtaja, vuorineuvos Ilpo Kokkila Suomen globaalit haasteet Ilmastonmuutos Eurokriisi Energiapaletin muutos Regulaatiousko ja -tulva
Muistoissamme 50-luku
Muistoissamme 50-luku Kuva: Suomen valokuvataiteen museo / Alma Media / Uuden Suomen kokoelma / rajattu 6. Ahkeraa työntekoa Maaseudulla heinäntekoon lähtivät kaikki. Työhön tarvittiin miehet, naiset ja
METSÄTEKNOLOGIAN MONIOSAAJA. Yritysesittely 2017
METSÄTEKNOLOGIAN MONIOSAAJA Yritysesittely 2017 SUOMALAISISTA METSISTÄ MAAILMANLAAJUISILLE METSÄTEKNOLOGIAN MARKKINOILLE Kesla on aidosti suomalainen metsäteknologian moniosaaja. Jo yli 55 vuoden ajan
Koneellisen harvennushakkuun työnjälki. Koneellisen harvennushakkuun tuottavuus -projektin osaraportti
Koneellisen harvennushakkuun työnjälki Koneellisen harvennushakkuun tuottavuus -projektin osaraportti Arto Kariniemi Teppo Oijala Juha Rajamäki Metsätehon raportti 12 18.12.1996 Osakkaiden yhteishanke
Naarvan otteessa useita puita. Moipu 400E
BIOENERGIAA METSÄSTÄ 2003-2007 EUROOPAN UNIONIN osaksi rahoittama Interreg-projekti Projekti - INFO 106 Koneellinen raivaus Risutec III hydraulivetoinen raivauslaitteisto, joka myös on asennettu metsätraktorin
Ponssen ratkaisut aines- ja energiapuun kannattavaan korjuuseen
1 24.10.2014 Author / Subject Ponssen ratkaisut aines- ja energiapuun kannattavaan korjuuseen Bioenergiasta voimaa aluetalouteen seminaari Tuomo Moilanen Ponsse Oyj 2 Aiheet: 1. Ponssen näkökulma Bioenergian
Tilastot 2013. Näin tilasto tehtiin Metsätrans kokoaa vuosittain tilaston puunkorjuualalla toimivista koneyrittäjistä. Yrittäjätilastossa ovat mukana
5 Tilastot Vuosi toi metsiin myös uutta ympäristöystävällisempää tekniikkaa. ProSilva lanseerasi viime vuonna maailman ensimmäisen hybridiharvesterin. Näin tilasto tehtiin Metsätrans kokoaa vuosittain
KONEET. Rolac VIIHTYISÄN YMPÄRISTÖN YLLÄPITOON MORE CARE. BUILT IN.
Rolac KONEET VIIHTYISÄN YMPÄRISTÖN YLLÄPITOON MORE CARE. BUILT IN. Lundberg on erityisesti ympäristönhoitoon kehitetty taajamatraktori, joka on suunniteltu alan töiden monipuolisuus ja erityisvaatimukset
OIKEA PETO PUUNKORJUUSEEN
OIKEA PETO PUUNKORJUUSEEN PONSSE SCORPION PONSSE SCORPION -HARVESTERI YLIVOIMAISTA TEHOA & ERGONOMIAA Uskomaton näkyvyys ja ohjattavuus, vakaudeltaan voittamaton, tehoa ja tuottavuutta ympäristön ehdoilla,
Hankkija toi Suomeen ensimmäisen itsekulkevan leikkuupuimurin. Tämä Massey-Harris puimuri aloitti merkittävän yhteistyön Massey-Ferguson yhtiön
1950 Hankkija toi Suomeen ensimmäisen itsekulkevan leikkuupuimurin. Tämä Massey-Harris puimuri aloitti merkittävän yhteistyön Massey-Ferguson yhtiön kanssa. Suosituimmaksi puimurimalliksi Suomessa tuli
Australian metsäteolli. Metsätrans Australiassa Seppo Ala-Kutsi
49 Australian metsäteolli Australian istutusmetsien hakkuut lähes tuplaantuvat kahden - kolmen seuraavan vuoden aikana. Maassa oli vuosien 1998-2002 välillä voimakas istutusbuumi, jolloin uutta istutusmetsää
YRITTÄJYYDEN MERKITYS KANSANTALOUDESSA. 1. Yritysten määrä, henkilöstö 2. Pk-yritysten vienti 3. Yrittäjät 4. Alueellinen tarkastelu 5.
YRITTÄJYYDEN MERKITYS KANSANTALOUDESSA 1. Yritysten määrä, henkilöstö 2. Pk-yritysten vienti 3. Yrittäjät 4. Alueellinen tarkastelu 5. Gasellit Yritysten määrä Suomessa Lähde: Yritys- ja toimipaikkarekisteri
Vaihtoehtoista korjuutekniikkaa
Metsätehon raportti 149 3.5.23 Vaihtoehtoista korjuutekniikkaa Kaarlo Rieppo Vaihtoehtoista korjuutekniikkaa Kaarlo Rieppo Metsätehon raportti 149 3.5.23 Ryhmähanke: Metsähallitus, Metsäliitto Osuuskunta,
OIKEA PETO PUUNKORJUUSEEN
OIKEA PETO PUUNKORJUUSEEN PONSSE SCORPION PONSSE SCORPION -HARVESTERI YLIVOIMAISTA TEHOA & ERGONOMIAA Uskomaton näkyvyys ja ohjattavuus, vakaudeltaan voittamaton, tehoa ja tuottavuutta ympäristön ehdoilla,
Ohutlevy- ja jousiosaamista proto tyypistä volyymi tuotantoon OHUTLEVY- JA JOUSITUOTEKUMPPANISI
PARTNERSHIP POWER Ohutlevy- ja jousiosaamista proto tyypistä volyymi tuotantoon Meconet on johtava jousi-, meisto- ja syvävetotuotteiden valmistaja. Tarjoamme asiakkaillemme ylivoimaisen palveluketjun
Metsänhoitotöiden koneellistamisen nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät
Metsänhoitotöiden koneellistamisen nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät Metsätieteenpäivä Helsinki 4.11.2009 Juho Rantala METLA Metsänhoidon kustannustehokkuus ja laatu - tutkimus- ja kehittämisohjelma
Näkemyksiä bioenergiamarkkinoista. Koneyrittäjät ry:n bionergiapäivä 2017
Näkemyksiä bioenergiamarkkinoista Koneyrittäjät ry:n bionergiapäivä 2017 Yleistä John Deere - johtava maatalous- ja metsäkoneiden valmistaja Etsimme aktiivisesti uusia ratkaisuja asiakkaiden tarpeisiin
IDSATIHO. 0 P I N T 0 ll A T K A ? U U N K 0 R J U U T A K 0 S K E V A. Rauhankatu 15 00170 Hel sinki 17 Puhelin 90-661281 .
IDSATIHO Rauhankatu 15 00170 Hel sinki 17 Puhelin 90-661281.SELOSTE 10/1973? U U N K 0 R J U U T A K 0 S K E V A RUOTSIIN 1 9 7 3-0 5-1 5 1 7 0 P I N T 0 ll A T K A M a t k a k e r t o m u s Opintomatka
TEHOKKUUDESTA TÄYSI KYMPPI
TEHOKKUUDESTA TÄYSI KYMPPI PONSSE GAZELLE KETTERYYTTÄ JA VOIMAA KOMPAKTISSA PAKETISSA PONSSE Gazelle on kooltaan pieni, mutta voimiltaan suuri. Pieni omapaino ja tasainen painonjakauma yhdistettynä tehokkaaseen
-miksi lause 'ensimmäisenä aloittaneet tienaavat kaiken rahan' ei pidä paikkaansa?
Mitä on MLM! Monitasomarkkinoinnin perusasioita: -Historia -Mistä raha tulee? -mitä on 'vivuttaminen'? -miksi siitä puhutaan?(6 kk esimerkki) -organisaatimalli *binäärinen organisaatiomalli *ylivuoto -palkkiojärjestelmä
Hieskoivikoiden avo- ja harvennushakkuun tuottavuus joukkokäsittelymenetelmällä
Hieskoivikoiden avo- ja harvennushakkuun tuottavuus joukkokäsittelymenetelmällä Juha Laitila, Pentti Niemistö & Kari Väätäinen Metsäntutkimuslaitos 28.1.2014 Hieskoivuvarat* VMI:n mukaan Suomen metsissä
Moipu 400ES ensiharvennusmännikön integroidussa hakkuussa. Kalle Kärhä, Metsäteho Oy Arto Mutikainen, TTS tutkimus
Moipu 400ES ensiharvennusmännikön integroidussa hakkuussa Kalle Kärhä, Metsäteho Oy Arto Mutikainen, TTS tutkimus 2/2009 Kahteen kasaan hakkuu yleistynyt Kun leimikosta korjataan ainespuun ohella energiapuuta,
Accelerate your internationalization and export! KEURUU 22.11.2012
Accelerate your internationalization and export! KEURUU 22.11.2012 Askelmerkkejä kansainvälistymiseen Vientitoiminnan aloittaminen / uusien vientimaiden valinta - Kenelle tuotteenne / palvelunne on kehitetty?
Tulevaisuuden haasteet puunkorjuuteknologialle 5 väittämää
Tulevaisuuden haasteet puunkorjuuteknologialle 5 väittämää Professori Antti Asikainen Metsäntutkimuslaitos Joensuun tutkimuskeskus METSÄALAN TULEVAISUUSFOORUMI Tulevaisuusseminaari 2 Tampere, 1.6. 2004
Venäjän tullipolitiikan vaikutus Suomen ja Venäjän väliseen metsäsektorin kauppaan
Venäjän tullipolitiikan vaikutus Suomen ja Venäjän väliseen metsäsektorin kauppaan Lasse Jutila (esitettävä materiaali pohjautuu valmisteilla olevaan tutkimusraporttiin, jota ovat olleet laatimassa esittäjän
Suometsien puunkorjuu. MHY Lakeus, Antti Väisälä Jalasjärvi
Suometsien puunkorjuu MHY Lakeus, Antti Väisälä Jalasjärvi 26.11.2014 Metsänhoitoyhdistys Lakeus Jalasjärvi, Jurva, Kauhajoki, Teuva Perustettu 1.1.2004 n. 5 850 jäsentä Metsämaanpinta-ala 160 000 ha Hakkuusuunnite
Assari 2.0 Kevät 2011. Aloitustapaamisen ajatuksia (muistiinpanot Systeemianalyysin laboratorion assistenttikoulutukseen 17.1.2011 osallistuneille)
Assari 2.0 Kevät 2011 Aloitustapaamisen ajatuksia (muistiinpanot Systeemianalyysin laboratorion assistenttikoulutukseen 17.1.2011 osallistuneille) Kevään valmennuksen tavoitteet Assarijoukkue Yksittäisten
Rengaspaineiden alentamisen vaikutus metsäkoneen tärinään. Esko Rytkönen & Aki Vähänikkilä Työterveyslaitos
Rengaspaineiden alentamisen vaikutus metsäkoneen tärinään Esko Rytkönen & Aki Vähänikkilä Työterveyslaitos Metsätehon tuloskalvosarja 14/2010 Tausta Metsäkoneiden kuljettajilla on tärinän aiheuttamia vaivoja
Lynx 1968 ja prototyypit
Lynx 1968 ja prototyypit Velsa Oy:n alku Proto Järvinen Päivitetty 18.12.2013 Proto Lynx 40, lisänimi Polar. Kelkkaa kehitettiin ja testattiin 1968 ja syksyllä 1969 alkoi sen sarjavalmistus nimellä Lynx
METSÄN UUDET MAHDOLLISUUDET UPM BIOFORE YHTIÖ. ProSuomi-projektin päätösseminari 16.11.2012, Juuso Konttinen
UPM BIOFORE YHTIÖ ProSuomi-projektin päätösseminari 16.11.2012, Juuso Konttinen AGENDA 1. UPM BIOFORE YHTIÖ 2. UUSI METSÄTEOLLISUUS 3. UUDET MAHDOLLISUUDET AGENDA 1. UPM BIOFORE YHTIÖ 2. UUSI METSÄTEOLLISUUS
PANSION KOULUN OPS PORTAAT
SYKSY 2012 TULEVAISUUDE N KOULU Kyselyt huoltajille, oppilaille ja opettajille SYKSY 2013 KOULUARJEN KEHITTÄMINEN Kyselyn tulosten hyödyntäminen VESO 16.11 Koulun toimintakulttu uri Mikä arjessa sujuu
Metsäkoneiden monikäyttöisyys
Metsätehon raportti 181 9.11.2004 Julkinen jakelu nro 4 ISSN 1459-773X Metsäkoneiden monikäyttöisyys Kalle Kärhä Janne Peltola Metsäkoneiden monikäyttöisyys Kalle Kärhä Janne Peltola Metsätehon raportti
22.09.11 1 IIVARI MONONEN OY. Yritysoston kautta kansainvälistä kasvua Ari Mononen 22.9.2011
22.09.11 1 IIVARI MONONEN OY Yritysoston kautta kansainvälistä kasvua Ari Mononen 22.9.2011 22.04.09 2 LIIKEIDEA Iivari Mononen -konserni valmistaa ja myy infrastruktuurin rakentamisessa tarvittavia korkean
Muutto Ruotsiin 1960-luvulla
Muutto Ruotsiin 1960-luvulla Suomen ja Ruotsin välinen muuttoliike 1945 2010 Ruotsiin n. 573 000, Suomeen n. 328 000 (virallisten tilastojen mukaan) Lähde: Tilastokeskus, väestötilastot, www.stat.fi; kuvio:
Suometsien hoitohankkeet yksityismetsissä
Suometsien hoitohankkeet yksityismetsissä Tapion seminaari Helsinki 26.4.2017 MHY Pirkanmaa ry - avainlukuja Metsäomistajien yhdistys 6098 jäsentä 174 000 hehtaaria metsää Hakkuusuunnite 1,2 Mm3 Myyntimäärä
METSÄN OSAAMISALA OSAAMISTARJOTIN
METSÄN OSAAMISALA OSAAMISTARJOTIN (METSÄKONEENKULJETTAJA) 7.1.2019 31.7.2019 15.1.2018 1 Sisällys Metsän hoito ja hyödyntäminen, 20 osp... 3 Manuaalinen puutavaran valmistus, 5 osp... 3 metsänviljely,
MITEN METSÄTEOLLISUUS PÄRJÄÄ GLOBAALISSA TALOUDESSA? Päättäjien Metsäakatemia Maarit Lindström Metsäteollisuus ry
MITEN METSÄTEOLLISUUS PÄRJÄÄ GLOBAALISSA TALOUDESSA? Päättäjien Metsäakatemia 26.4.2017 Maarit Lindström Metsäteollisuus ry Asuminen tekoäly kaupungistuminen Robotiikka Digitalisaatio Väestön ikääntyminen
Kenguru Ecolier, ratkaisut (1 / 5) 4. - 5. luokka
3 pisteen tehtävät Kenguru Ecolier, ratkaisut (1 / 5) 1. Missä kenguru on? (A) Ympyrässä ja kolmiossa, mutta ei neliössä. (B) Ympyrässä ja neliössä, mutta ei kolmiossa. (C) Kolmiossa ja neliössä, mutta
Jalat maassa, tavoitteet korkealla. MSK Group Oy
Jalat maassa, tavoitteet korkealla MSK Group Oy 6.9.2016 Sisältö 01 MSK Groupin historia 02 MSK Group korkean teknologian perheyhtiö 03 MSK lukuina 04 Tytäryhtiöt 1. Sukupolvi - perustaja "Ville Isosaari
MISSÄ OLET TÖISSÄ? MINKÄLAINEN ON SINUN TAVALLINEN TYÖPÄIVÄ?
1 Kpl 3 MISSÄ OLET TÖISSÄ? MINKÄLAINEN ON SINUN TAVALLINEN TYÖPÄIVÄ? Rinaldo: Minun ammatti on kokki. Olen työssä ravintolassa... sen nimi on Omena. Minulla on vuorotyö. Omenassa teen usein iltavuoroa.
ketteryyttä ja tehoa harvennukseen PONSSE fox
ketteryyttä ja tehoa harvennukseen PONSSE fox ponsse fox -harvesteri sujuvaa tuottavuutta PONSSE Fox -harvesteri on uusimman teknologian ja luotettavien perusratkaisujen tehokas kokonaisuus. Innovatiivinen
Tehoa vai tuhoa energiapuun korjuubusinekseen joukkokäsittelyllä ja integroidulla korjuulla?
Tehoa vai tuhoa energiapuun korjuubusinekseen joukkokäsittelyllä ja integroidulla korjuulla? Kalle Kärhä, Metsäteho Oy Koneyrittäjien Energiapäivät 4.2.2011, Sokos Hotel Ilves, Tampere Aines- ja energiapuun
Ryhmähanke. vuonna Heikki Alanne
Ryhmähanke Metsäkone- ja puutavaraautokalusto ja sen työmäärät vuonna 1999 Heikki Alanne Metsätehon raportti 102 31.1.2001 Metsäkone- ja puutavara-autokalusto ja sen työmäärät vuonna 1999 Heikki Alanne
Ennakkoraivaus osana ensiharvennuspuun korjuuta
Ennakkoraivaus osana ensiharvennuspuun korjuuta Kalle Kärhä, Sirkka Keskinen, Reima Liikkanen, Teemu Kallio & Jarmo Lindroos Nuorten metsien käsittely 1 Projektin tavoitteet Kartoittaa, miten erilaiset
Ajatuksia harvennuksista ja niiden kehittämisestä mistä tullaan ja minne mennään?
Ajatuksia harvennuksista ja niiden kehittämisestä mistä tullaan ja minne mennään? Harventamisen perinteet Suomessa ja mahdollisia muutoksia tulevaisuudessa. Systemaattisen energiapuuharvennuksen teemapäivä
PUUNJALOSTUS, PUUTAVARALAJIT, MITTA JA LAATUVAATIMUKSET OSIO 6
PUUNJALOSTUS, PUUTAVARALAJIT, MITTA JA LAATUVAATIMUKSET OSIO 6 Suomen puunjalostus ja sen merkitys eri puutavaralajit ja niiden laadun vaikutus puunjalostukseen puunjalostusmuodot 1 Puu on ekologinen materiaali
SELVIÄ VOITTAJANA LAMASTA tästä ja seuraavasta. Olli E. Juvonen
SELVIÄ VOITTAJANA LAMASTA tästä ja seuraavasta Olli E. Juvonen Talentum Helsinki 2009 Talentum Media Oy ja Olli E. Juvonen ISBN 978-952-14-1446-6 Kansi: Ea Söderberg Taitto: NotePad Ay, www.notepad.fi
Seitsemän vuoden harkinta-ajan jälkeen: Komatsu kiinnittää oman tuotemerkkinsä punaiseen metsäkoneeseen
LEHDISTÖTIEDOTE 20.1.2011 Seitsemän vuoden harkinta-ajan jälkeen: Komatsu kiinnittää oman tuotemerkkinsä punaiseen metsäkoneeseen Valmet-tuotemerkki siirtyy historiaan Ensimmäinen Valmet-metsäkone esiteltiin
Metsätalouden näkymät
Metsätalouden näkymät Pääkaupunkiseudun Metsäpäivä 3.9.2016 Metsäjohtaja Juha Mäntylä Metsäteollisuus ja puun käyttö Metsäteollisuus pitää Suomen elinvoimaisena 4 Metsäteollisuus on elintärkeää yli 50
Hakkurit. Ympäristönhoidosta urakointiin
Hakkurit Ympäristönhoidosta urakointiin Puhumme kokemuksesta Junkkarin hakkurit ovat tyypiltään laikkahakkureita. Meillä on kokemusta niiden valmistamisesta jo yli 30 vuoden ja 10.000 laitteen verran.
Kuljetus TOT 17/00. Kuorma-auton kääntyväkattoinen kapelli osui 20 kv:n sähkölinjaan TOT-RAPORTIN AVAINTIEDOT. Kuorma-autonkuljettaja
TOT-RAPORTTI 17/00 Kuorma-auton kääntyväkattoinen kapelli osui 20 kv:n sähkölinjaan TOT-RAPORTIN AVAINTIEDOT Tapahtumakuvaus Kuorma-autonkuljettaja oli ajanut kuorma-autonsa väärään purkupaikkaan. Tällä
Taitaja 2011 finaalitehtävät Metsäkoneenkäyttö
Taitaja 2011 finaalitehtävät Metsäkoneenkäyttö Tehtävä A: Koneellinen puutavaran valmistus (uudistushakkuu) (John Deere E-sarjan käyttösimulaattori) Tavoitteet Tehtävässä tavoitellaan ammattimaista koneenkäsittelyä
Valmet Automotiven strategia muuttuvassa toimintaympäristössä. Finnmobile Vaikuttajafoorumi Johtaja Robert Blumberg
Valmet Automotiven strategia muuttuvassa toimintaympäristössä Finnmobile Vaikuttajafoorumi 8.11.2012 Johtaja Robert Blumberg 1. Autoteollisuus ja markkinat 2. Valmet Automotive muuttuvassa ympäristössä
Sävel Oskar Merikanto Sanat Pekka Ervast
Sävel Oskar Merikanto Sanat Pekka Ervast KUOLEMAN KUNNIAKSI Pekka Ervast Oskar Merikanto Teoksen taustaa Tukholman kongressi 1913 ja Oskar Merikanto. Kuten lukijamme tietävät, pidetään ensi kesänä Tukholmassa
Suomi on Euroopan metsäisin maa
Suomi on Euroopan metsäisin maa Suomen maapinta-alasta noin xx % on metsien peitossa 75% Metsät kasvavat vuosittain noin xx miljoonaa kuutiometriä 100 milj.m 3 /v Metsät ovat merkittävä virkistyksen lähde
voimanpesä Vaativiin hakkuisiin PONSSE BEAR
voimanpesä Vaativiin hakkuisiin PONSSE BEAR Suurten haasteiden harvesteri Lajissaan lyömätön Laajat savotat ja suuret puut vaativat koneelta äärimmäistä voimaa ja kestävyyttä. Näistä aineksista on tehty
Kokemuksia kansainvälisestä työelämäyhteistyöstä ammatillisessa koulutuksessa
Kokemuksia kansainvälisestä työelämäyhteistyöstä ammatillisessa koulutuksessa Harri Savonen, Pohjois-Karjala Ammattiopisto Valtimo Janne Haapasalo, John Deere Forestry Oy Deere & Company on maailman johtava
pk-yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn edistäjä
Taideteollinen korkeakoulu Vaasan yliopisto Länsi-Suomen muotoilukeskus MUOVA pk-yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn edistäjä Muotoilun mahdollisuuksia Mikä on Muova Perustettu 1988 1.1.2006 lähtien
Kokopuun korjuu nuorista metsistä
Kokopuun korjuu nuorista metsistä Kalle Kärhä, Sirkka Keskinen, Reima Liikkanen & Jarmo Lindroos Nuorten metsien käsittely 1 Metsähakkeen käyttö Suomessa 2000 2005 3,0 Metsähakkeen käyttö, milj. m 3 2,5
Koneellisen taimikonhoidon nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät. Kustannustehokas metsänhoito-seminaarisarja Heidi Hallongren Joensuu,
Koneellisen taimikonhoidon nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät Kustannustehokas metsänhoito-seminaarisarja Heidi Hallongren Joensuu, 29.11.2011 Koneellistamisen nykytila Koneellistaminen kohdistuu kahteen
KEKSI, KEHITÄ, KAUPALLISTA. Oma Yritys 2013, Helsinki 19.03.2013 Antti Salminen innovaatioasiantuntija, Uudenmaan ELY-keskus
KEKSI, KEHITÄ, KAUPALLISTA Oma Yritys 2013, Helsinki 19.03.2013 Antti Salminen innovaatioasiantuntija, Uudenmaan ELY-keskus KEKSINTÖSÄÄTIÖ Perustettu v. 1971 Asiakkaina yksityishenkilöt ja alkavat yritykset
Esimerkki valmistuksesta Itä-Euroopassa: Konecranes Ukrainassa
Esimerkki valmistuksesta Itä-Euroopassa: Konecranes Ukrainassa Lähde: Antti Vanhatalo, Group Vice President, Business Development, Konecranes Kuvat: Konecranes www.konecranes.fi 9.9.2008 Taustaa Konecranes
VAKAA JA ERGONOMINEN TEHOPAKKAUS PONSSE ERGO
VAKAA JA ERGONOMINEN TEHOPAKKAUS PONSSE ERGO TUOTTAVUUS, TALOUDELLISUUS JA ERGONOMIA YHDESSÄ PAKETISSA Monipuolinen ja tehokas PONSSE Ergo on uudistunut voimakkaasti. Entistäkin tuottavampi, mukavampi
Atria Capital Markets Day Atria Skandinavia
Atria Capital Markets Day Atria Skandinavia Toimitusjohtaja 9.12.2011 Atria Skandinavia Katsaus 1.1. 30.9.2011 Q3 Q3 Q1-Q3 Q1-Q3 Milj. 2011 2010 2011 2010 2010 Liikevaihto 93,5 98,9 277,1 293,6 391,6 Liikevoitto
Kestävää kasvua biotaloudesta, cleantechistä ja digitalisaatiosta
Kestävää kasvua biotaloudesta, cleantechistä ja digitalisaatiosta Teollisuusneuvos Mika Aalto Elinkeino- ja innovaatio-osasto Strategiset kasvualat-ryhmä 2.9.2014 Teollisuuspolitiikan visio Teollisuuspolitiikan
Pelastuspartio Aurinkoiset! Aurinkoiset 1-3-vuotiaat Lehmuslinnan päiväkoti, Sipoo Pihapiirin Lapset ry esittää
Pelastuspartio Aurinkoiset! Aurinkoiset 1-3-vuotiaat Lehmuslinnan päiväkoti, Sipoo Pihapiirin Lapset ry esittää Tervetuloa Pelastuspartio Aurinkoisten matkaan! Tämä tarina on esimerkki lapsilähtöisestä
KEKSI, KEHITÄ, KAUPALLISTA. 17.05.2013 Juha Elf, innovaatioasiantuntija, ELY-keskus Jani Jokitalo, innovaatioasiantuntija, ELY-keskus
KEKSI, KEHITÄ, KAUPALLISTA 17.05.2013 Juha Elf, innovaatioasiantuntija, ELY-keskus Jani Jokitalo, innovaatioasiantuntija, ELY-keskus TUOTEVÄYLÄ Oletko tehnyt hyvän keksinnön? TUOTEVÄYLÄ-PALVELU Neuvomme
18.1.2006. Riihimäeltä yli 110 miljoonaa tarkkuusvalua liki 60 vuotta Sukupolvenvaihdos pk-yrityksen kannalta 13.11.2013
18.1.2006 Riihimäeltä yli 110 miljoonaa tarkkuusvalua liki 60 vuotta Sukupolvenvaihdos pk-yrityksen kannalta 13.11.2013 Yrityksen historia 1919 SAKO, Suojeluskuntain Ase ja Konepaja Oy toiminta alkaa Helsingissä
Puun lisäkäyttö energiantuotannossa 2025 mennessä mistä polttoainejakeista ja miten. Simo Jaakkola varatoimitusjohtaja
Puun lisäkäyttö energiantuotannossa 2025 mennessä mistä polttoainejakeista ja miten Simo Jaakkola varatoimitusjohtaja 8.3.2019 Koneyrittäjien Energiapäivä 8.3.2019 Lisää puuta käyttävää energiantuotantoa
Nuorten ja aikuisten ammatillisen koulutuksen laadun ja vaikuttavuuden turvaaminen globaalin kestävyysvajeen puristuksessa
Nuorten ja aikuisten ammatillisen koulutuksen laadun ja vaikuttavuuden turvaaminen globaalin kestävyysvajeen puristuksessa Educa - Opetusalan valtakunnallinen koulutustapahtuma, ammatillinen seminaari
METSÄN TULEVAISUUDEN TUOTTEET Teollisuuden metsänhoitajat ry Syysseminaari Metsäpäivillä 6.11.2014
METSÄN TULEVAISUUDEN TUOTTEET Teollisuuden metsänhoitajat ry Syysseminaari Metsäpäivillä 1 Metsän tulevaisuuden tuotteet: Ohjelma Avaus Olli Laitinen, puheenjohtaja, Teollisuuden metsänhoitajat ry Uudet
LÄNNEN-MONITOIMIKONEEN TEKNOLOGISIA OMINAISUUKSIA
Vahvat ja taloudelliset moottorit Lännen-monitoimikoneet varustetaan taloudellisilla Agco Power 4-sylinterisellä dieselmoottorilla. Moottorit vääntävät vahvasti koko kierrosalueella. Kaikilla Lännen käyttämillä
Metsäteollisuuden vienti Suomesta 2003 Arvo 11 mrd. EUR
1 Metsäteollisuuden vienti Suomesta 2003 Arvo 11 mrd. EUR Eurooppa Aasia 77 % 11 % Muut 16 % Pohjois-Amerikka Afrikka Latin. Amerikka 7 % 2 % 1 % USA 7 % Oseania Päämarkkinamaat Saksa 1 % 18 % Muu Eurooppa
MECHRON www.hako.fi. Tekniset tiedot. Malli Mechron 2210 Moottori. 3 syl. nestejäähdytteinen 4-tahti Diesel 16,4 kw (22 hv) Voimansiirto
Tekniset tiedot Malli Mechron 2210 Moottori malli tyyppi teho iskutilavuus kierrosluku polttoainetankki 3C100LWU 3 syl. nestejäähdytteinen 4-tahti Diesel 16,4 kw (22 hv) 1007 cm³ 2200 rpm 28 litraa Voimansiirto
Puunkorjuu ja kaukokuljetus vuonna Markus Strandström
Puunkorjuu ja kaukokuljetus vuonna 212 Markus Strandström Tilastoinnin tavoite ja julkaisut Tilasto seuraa kotimaisen raakapuun korjuun ja kaukokuljetuksen määriä ja kustannuksia puutavaralajeittain sekä
Koneellisen taimikonhoidon nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät. Kustannustehokas metsänhoito-seminaarisarja Heidi Hallongren Oulu,
Koneellisen taimikonhoidon nykytilanne ja tulevaisuuden näkymät Kustannustehokas metsänhoito-seminaarisarja Heidi Hallongren Oulu, 25.11.2011 Koneellistamisen nykytila Koneellistaminen kohdistuu kahteen
MAAILMAN MODERNEIN BIOTUOTETEHDAS
MAAILMAN MODERNEIN BIOTUOTETEHDAS OSSI PUROMÄKI METSÄ FIBRE, 1 on kannattava ja kilpailukykyinen metsäteollisuuskonserni 2 Metsä Fibre lyhyesti METSÄ FIBRE Maailman johtavia havuselluntuottajia ja suuri
Uudistuva puuhankinta ja yrittäjyys
Uudistuva puuhankinta ja yrittäjyys Elinvoimaa metsistä seminaari Lahti, Fellmannia, 06.11.2013 Pekka T Rajala, kehitysjohtaja, Stora Enso Metsä 1 Metsäteollisuus käy läpi syvää rakennemuutosta Sahateollisuuden
Puunkorjuu ja kaukokuljetus vuonna Markus Strandström
Puunkorjuu ja kaukokuljetus vuonna 211 Markus Strandström Tilastoinnin tavoite ja julkaisut Tilasto seuraa kotimaisen raakapuun korjuun ja kaukokuljetuksen määriä ja kustannuksia puutavaralajeittain sekä
Puunkorjuu ja kaukokuljetus vuonna Metsätehon tuloskalvosarja 1a/2017 Markus Strandström Metsäteho Oy
Puunkorjuu ja kaukokuljetus vuonna 216 Metsätehon tuloskalvosarja 1a/217 Markus Strandström Metsäteho Oy Tietoa tilastosta Tilasto seuraa kotimaisen raakapuun korjuun ja kaukokuljetuksen määriä ja kustannuksia
Puunkorjuu ja kaukokuljetus vuonna 2016
Puunkorjuu ja kaukokuljetus vuonna 216 Metsätehon tuloskalvosarja 1a/217 Markus Strandström Metsäteho Oy Päivitetty 17.8.218 Tietoa tilastosta Tilasto seuraa kotimaisen raakapuun korjuun ja kaukokuljetuksen
Markkinapuun hakkuut ja työvoima, heinäkuu 2013
Metsäntutkimuslaitos, Metsätilastollinen tietopalvelu METSÄTILASTOTIEDOTE Markkinapuun hakkuut ja työvoima, heinäkuu 213 36/213 4.9.213 Yrjö Sevola Heinäkuun hakkuut 2,2 miljoonaa kuutiometriä Metsäteollisuus
Riittääkö puuta kaikille?
Riittääkö puuta kaikille? EK-elinkeinopäivä Hämeenlinnassa 8.5.2007 Juha Poikola POHJOLAN VOIMA OY Pohjolan Voiman tuotantokapasiteetti 3400 MW lähes neljännes Suomen sähköntuotannosta henkilöstömäärä
Kitkevä perkaus työmenetelmän esittely ja tutkimustuloksia onnistumisesta
Kitkevä perkaus työmenetelmän esittely ja tutkimustuloksia onnistumisesta Mikael Kukkonen, Projektipäällikkö Metsänhoitotöiden koneellistaminen -kehittämishanke Itä-Suomen yliopiston Mekrijärven tutkimusasema
MAKSIMIPISTEET 1,5 (/ 3)
AIKA- JA TAITO Osa A PARTIOTAITOJEN SUOMENMESTARUUSKILPAILUT Oranssi / Vihreä 9 Niemelä 13 A Ympäriinsä tehtävä jakautuu kahteen osioon. Mikäli vartio saa suoritettua ensimmäisen osion oikein, se pääsee
Näin rakennettiin Torkkolan tuulivoimapuisto
Näin rakennettiin Torkkolan tuulivoimapuisto Merikaarrontie N Torkkola Vähäkyrö 7 Torkkolan tuulivoimapuisto sijaitsee Vaasassa, Merikaarrontien varrella, Kyrönjoen eteläpuolella. Pinta-ala: noin 1 000