Sampo vai kuiva kaivo? SAK STTK AKAVA
|
|
- Timo-Pekka Seppälä
- 7 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Palkansaajajärjestöjen keskusteluasiakirja EU:n ja EMU:n tulevaisuudesta Sampo vai kuiva kaivo? SAK STTK AKAVA
2 SAK STTK AKAVA Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry Akava ry Hakaniemenranta 1 Mikonkatu 8 A, Rautatieläisenkatu 6 PL 157, Helsinki PL 421, Helsinki Helsinki
3 Palkansaajajärjestöjen keskusteluasiakirja EU:n ja EMU:n tulevaisuudesta Sampo vai kuiva kaivo? Sampo vai kuiva kaivo? Talouspolitiikan ja työllisyyden koordinaation rakenteet Katse talouspolitiikan sisältöön Komission kasvuselvitys 2013: Talouspolitiikan linjanvedoissa tarkistamisen varaa Arviota Euroopan komission vuonna 2012 Suomelle antamista suosituksista Suomen tuotantorakenne makrotalouden ongelmana Ongelmat talous ja rahaliiton sääntöjen noudattamisessa EU:n ja EMU:n lyhyen aikavälin kehittämisehdotuksia Palkansaajajärjestöjen ehdotuksia EU:n sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi Sosiaaliset investoinnit mukaan koordinaatioon? Demokratiavajeen lisääminen rakenneuudistussopimuksin? Pitkän aikavälin EU:n ja EMU:n kehittämisehdotuksia edessä perussopimusmuutoksia? Palkansaajajärjestöjen reunaehtoja talousintegraation syventämiselle Pankkiunionia tarvitaan Tulevaisuusvaihtoehtoja EU:n ja erityisesti EMU:n kehittämiselle Vaihtoehto 1 EMU:n kehittämiselle: Seisahdus Vaihtoehto 2 EMU:n kehittämiselle : Tiivis finanssi ja sosiaaliturvaunioni Vaihtoehto 3 EMU:n kehittämiselle: Askel eteenpäin... 25
4 Sampo vai kuiva kaivo? Euroopan unioni on tuonut rauhaa, vakautta ja vaurautta yli rajojen. Unioni on kuitenkin taloudellisessa ja sosiaalisessa taantumassa. Järjestelmäviat niin talous ja rahaliiton valuvikoihin, globaaleihin finanssimarkkinoihin kuin taloudelliseen ja sosiaaliseen epätasa arvoon liittyen ovat kurjistaneet ihmisten arkea etenkin kriisimaissa. Heijastevaikutukset näkyvät hitaana talouskasvuna ja työttömyytenä koko EU:ssa. Palkansaajien kannalta olennaista on, että työehtosopimisen vapautta ja työmarkkinajärjestöjen autonomiaa kunnioitetaan. On tärkeää löytää ratkaisuja siihen, miten taataan työntekijöiden yhdenvertainen kohtelu sekä hyvinvointipalvelujen toimintaedellytykset keskellä eurooppalaisen talousintegraation myllerrystä. Palkansaajajärjestöt tukevat vahvistettavaa talouspolitiikan koordinaatiota, euroa ja niiden edelleen kehittämistä, mutta kaipaavat keskustelua kaikista yhteiskunnallisista vaikutuksista. Talouden kehittäminen liittyy olennaisesti myös unionin muihin politiikanlohkoihin (ns. spill over, heijastevaikutus). Tästä syystä unionin talouspolitiikkaa ei tule tarkastella kapeasti, vaan koko yhteiskunnan näkökulmasta. Tiivistyvä unioni sekä yhteiset työ ja sisämarkkinat edellyttävät yhteisiä eurooppalaisia pelisääntöjä. Niiden puute johtaisi sisämarkkinoiden kilpailun vääristymiseen, etenkin euroalueella sisäisiin epätasapainoihin sekä kansalaisten ja työntekijöiden erivertaisiin oikeuksiin. Yhteisten eurooppalaisten sääntöjen luominen on tärkeää palkansaajanäkökulmasta. Talous ja rahaliitto EMU:n ongelmat 1 sekä jäsenmaiden talouksien rakenneheikkoudet, esimerkiksi ylivelkaantuneisuus, elinkeinorakenteen yksipuolisuus ja pankkisektorin epävakaus, johtivat nykyiseen kriisiin. Näitä ongelmia on jo korjattu monin tavoin, ja lisätoimia on esitetty päätettäväksi Eurooppa neuvoston kokouksessa kesäkuussa Talouspolitiikan tiivistämisessä on neljä ongelmaa: 1) Politiikan sisältökysymykset pitäisi osata erottaa EU:n ja EMU:n rakenteiden uudistamisehdotuksista. Tämä koskee niin esitysten tekijöitä kuin niiden kriitikoitakin. 2) Lyhyen ja pitkän aikavälin tavoitteiden selkeytymättömyys vaikeuttaa suhtautumista esitettyihin politiikkatoimiin. 3) Miten löytää sopiva tasapaino sille, että EU:lla ja EMU:lla on yhteiset säännöt ja tavoitteet, mutta toisaalta jäsenmailla on mahdollisuus toteuttaa uudistukset omalla, parhaalla mahdollisella tavallaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. 1 Tämä paperi täydentää SAK:n, STTK:n ja Akavan marraskuussa 2011 julkaisemaa keskusteluasiakirjaa Kuinka ulos eurokriisistä?. 2
5 4) Talous ja rahaliitolle on syntynyt varjorakenne, varjo EMU, välttämättömien kriisitoimien, kuten Euroopan vakausmekanismi EVM:n perustamisen sekä Euroopan keskuspankki EKP:n lainakirjaostojen myötä. Keskusteluasiakirjan ensimmäisessä osassa pyritään erottamaan talouspolitiikan rakenteet sisältökysymyksistä ja esittelemään lyhyesti jo päätetyt lainsäädäntötoimet talouspolitiikan koordinaation tiivistämiseksi. Toisessa osassa kommentoidaan nykyisten rakenteiden puitteissa tehdyn eurooppalaisen talouspolitiikan sisältöä. Kolmannessa osassa ehdotetaan parannuksia EU:n ja EMU:n kehittämiseksi lyhyellä aikavälillä ja neljännessä osassa pohditaan erityisesti talous ja rahaliiton kehittämisvaihtoehtoja pitkällä aikavälillä osana EU:n kokonaisuutta. SAK:n, STTK:n ja Akavan keskusteluasiakirjan on laatinut järjestöjen asiantuntijoista koostuva työryhmä. Siinä esitetyt näkemykset eivät välttämättä edusta järjestöjen hallintojen virallista kantaa. 1. Talouspolitiikan ja työllisyyden koordinaation rakenteet Talouspolitiikan koordinaatio on kehittynyt EU:ssa voimakkaasti eurokriisivuosina. Uudistusten vaikutukset ulottuvat kuitenkin huomattavasti nykykriisiä pidemmälle, sillä kyse on myös normaaliaikoihin soveltuvasta lainsäädännöstä. Six pack lainsäädäntö Six pack lainsäädäntö astui voimaan joulukuussa Lainsäädäntö perustuu Lissabonin sopimukseen, erityisesti perussopimuksen artikloihin 121 ja 126 (SEUT). Viiden asetuksen ja yhden direktiivin avulla tiukennetaan vakaus ja kasvusopimusta ja helpotetaan kriteerien rikkomisesta seuraavista rangaistuksista päättämistä, samalla luodaan uusi makrotaloudellisen valvonnan kehys. Six pack lainsäädäntö jakaantuu kahteen osaan: julkistalouden ja makrotalouden haara. Molempiin liittyy uudenlainen sanktiomenettely, ja molemmat sisältävät turvalausekkeen työmarkkinaosapuolten roolista ja autonomiasta. Vuonna 2011 tiukennettu vakaus ja kasvusopimus kiristää julkisen velan enimmäiskriteerien (60 % BKT:sta ja 3 % vuotuinen alijäämä) laskemistapaa ja sanktiomenettelyä. Toinen vakaus ja kasvusopimuksen asetuksista sisältää eurooppalaisen talouden ohjausjakson (European Semester) lakisääteistämisen, sillä ohjausjakson kuvaus ja oikeusperusta tuli asetustekstiin. Ohjausjakson oikeusperustana on talouspolitiikan ja työllisyyden koordinaatio (artikla 148 SEUT). Eurooppalainen talouden ohjausjakso on vuotuinen sykli. Kasvuselvityksen linjassa annetaan maakohtaisia suosituksia joka toukokuu. Valtiovarainministerien ja työministerien neuvostot keskustelevat maakohtaisista suosituksista, ja Eurooppa neuvosto hyväksyy ne kesäkuussa. Komissio ilmoitti syksyllä 2012, että se järjestää vastedes 3
6 eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyen säännöllisiä yhteistapaamisia työmarkkinaosapuolten kanssa kolme kertaa vuodessa. Six packin toinen osa, makrotalouden valvontakehys koostuu kahdesta asetuksesta. Asetukset muodostavat vain kehyksen, sillä todellisesta sisällöstä päättää kulloinenkin komissio makrotalouden tulostaulun indikaattoreiden muodossa. Komissio päättää tulostaulusta konsultoituaan parlamenttia ja neuvostoa. Delegoidusta toimivallasta ei tosin päästy selkeään sopuun, joten sen oikeusperusta ei ole täysin varma. Tulostaulun indikaattoreissa on tällä hetkellä mm. yksikkötyökustannukset. Toistaiseksi ainut EU oikeuden piirissä oleva lakisääteinen rakenne talouspolitiikan koordinaatiolle on six pack lainsäädäntö, joka koskee kaikkia EU maita, mutta euromaiden osalta se on saamassa täydennystä two packista. Two pack lainsäädäntö Maaliskuussa 2013 jäsenmaat ja Euroopan parlamentti hyväksyivät vain euromaita koskevan two packin, joka tuo kansalliset talousarviomenettelyt osaksi eurooppalaista talouden ohjausjaksoa. Sovussa two packista viitataan myös työmarkkinapuolten osallistumista koskeviin perussopimusartikloihin. Two packin oikeusperusta on Lissabonin sopimuksen uusi, vain euromaita koskeva artikla 136 (SEUT). Lainaohjelman vastaanottaneet maat, eli euromaista Irlanti, Kreikka ja Portugali sekä pian Kypros, ovat allekirjoittaneet omat ohjelmansa, jotka ovat ns. troikan valvonnan alla. Troikkaan kuuluu Euroopan komissio, Euroopan keskuspankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto IMF. Euromaiden lainajärjestelyt ovat kesäkuussa 2013 siirtymässä väliaikaisesta rahoitusvakausväline ERVV:stä pysyvään vakausmekanismiin EVM:ään. Euroopan vakausmekanismi EVM:n perustaminen mahdollistettiin Eurooppa neuvoston päätöksellä yksinkertaisessa perussopimuksen muuttamismenettelyssä. Perussopimuksen euroaluetta koskevaan 136 artiklaan (SEUT) lisättiin uusi kohta: 3. Jäsenvaltiot, joiden rahayksikkö on euro, voivat perustaa vakausmekanismin, joka aktivoidaan, jos se on välttämätöntä koko euroalueen vakauden turvaamiseksi. Mahdollisen pyydetyn rahoitustuen myöntämiselle mekanismin puitteissa asetetaan tiukat ehdot. Perussopimusmuutos tuli voimaan EVM:n perustamisesta tehtiin päätös euromaiden kesken , ja se aloitti toimintansa, kun Saksa ratifioi sopimuksen yhtenä viimeisistä maista syyskuussa EVM on Luxemburgissa sijaitseva uusi kansainvälinen organisaatio, joka on oikeushenkilö ja jonka lainoituskapasiteetti on 500 miljardia euroa. EVM:n hallinnossa käytetään EU:n toimielimiä, kuten Euroopan komissiota ja Euroopan keskuspankkia EKP:ta. EKP ilmoitti syyskuussa 2012 tukevansa tarvittaessa rajattomin lainakirjaostoin kaikkia EVM:n kautta lainaohjelman vastaanottaneita maita, mikäli ne noudattavat sovittua ohjelmaa. Lokakuussa 2012 Eurooppa neuvosto sopi, että pankkitukia ei vastedes kierrätettäisi valtion kassojen kautta, vaan EKP:n alle perustettaisiin erillinen pankkivalvontajärjestelmä, jonka kautta EVM tukipaketit voitaisiin järjestää. 4
7 EVM ei kuitenkaan kuulu EU oikeuden piiriin Euroopan unionin tuomioistuimen marraskuun 2012 ratkaisun mukaan (asia C 370/12, Pringle). Tuomioistuimen mukaan euromaat eivät soveltaneet unionin oikeutta, kun EVM perustettiin. Tämän vuoksi ei myöskään voida soveltaa Euroopan unionin perusoikeuskirjaa, joka takaisi tehokkaan oikeussuojan jokaiselle. Euromaat siis operoivat EU oikeuden ulkopuolella, vaikka toiminnassa hyödynnetään EU toimielimiä. Tämä on ilmeinen oikeudellinen ongelma oikeusvarmuuden ja oikeusvaltioperiaatteen kannalta. 2. Katse talouspolitiikan sisältöön Palkansaajajärjestöt ovat tukeneet vahvaa talouspoliittista koordinaatiota. Keskustelussa EU:n yhteisestä talouspolitiikasta järjestelmäkysymyksiä (esimerkiksi vakaus ja kasvusopimus, talouspolitiikan koordinaation uudet rakenteet) on kuitenkin aika ajoin ollut vaikea erottaa edistetyn politiikan sisällöstä, kuten mahdollisten leikkausten suuruudesta ja kohteista sekä työmarkkinakysymyksistä. Keskiöön tulisi nyt nostaa talouspolitiikan sisällöt sekä talous ja rahaliiton rakenteiden kehittäminen. IMF:n ekonomistit Blanchard ja Leigh julkaisivat Maailmanpankin syysennusteen 2012 yhteydessä arvion julkisen sektorin kerroinvaikutuksista. Tutkimuksen johtopäätös näyttäisi olevan Euroopan kriisimaissa ennustettua voimakkaampi: maissa, joissa säästöpolitiikka on ollut kaikkein voimakkainta, on kasvu jäänyt eniten ennustetusta. Mm. Paul Krugman on tulkinnut Blanchardin ja Leigh n arvion tuloksia siten, että euroalueen kriisinhoito perustuu väärille oletuksille ja on seurauksiltaan tuhoisaa. On hyviä syitä uskoa, että juuri euroalueen kriisimaissa finanssipolitiikalla on nykyoloissa tavanomaista suurempia vaikutuksia kokonaiskysyntään ja siten taloudelliseen aktiviteettiin. Pahimmillaan ankara säästöpolitiikka vie tulevan kasvun edellytyksiä. Kasvu olisi kestävin tapa saada kansantaloudet rahoitustasapainoon ja velkaantuminen hallintaan. Euroopan talouspolitiikkaa on syytä tarkentaa. Suotavaa olisi, että niissä euromaissa, joissa rahoituksen hankkiminen ei tuota ongelmaa, voitaisiin finanssipolitiikan tavoitteiden aikataulua hieman keventää. Lisäksi on tarpeen, että Euroopan keskuspankki (EKP) toimii aktiivisesti, jotta kriisimaiden rahoituskustannukset eivät kasva ylettömästi. EU:n alueella tarvitaan jäsenmaiden talouksien rakenneongelmien (ylivelkaantuneisuus, elinkeinorakenteen yksipuoleisuus ja pankkisektorin ongelmat) korjauksia. Kyse on säästöjen ajoituksesta ja kohteista sekä siitä, miten ne vaikuttavat ihmisten elämään. EU sopi vuonna 2011 uudesta kymmenenvuotisesta talous ja työllisyysstrategiasta, eli niin sanotusta Eurooppa 2020 strategiasta. Tämä ei kuitenkaan ole suoraan kytketty 5
8 EU lainsäädäntöön. Eurooppa 2020 strategian tärkeät tavoitteet ovat jääneet pahasti varjoon talouskriisivuosina. Ne olisi nostettava keskiöön talouspolitiikan koordinaatiossa. Eurooppa 2020 tavoitteita on viisi, joiden yleiseurooppalaiset päämäärät ovat seuraavat: 1) Työllisyys: 75 prosenttia vuotiaiden ikäryhmästä käy työssä 2) Tutkimus ja kehitys: 3 prosenttia EU:n BKT:stä investoidaan T&K toimiin 3) Ilmastonmuutos ja kestävä energiapolitiikka: kasvihuonekaasupäästöt 20 prosenttia pienemmät kuin vuonna 1990, 20 prosenttia energiasta peräisin uusiutuvista energialähteistä ja 20 prosentin parannus energiatehokkuuteen 4) Koulutus: lasketaan koulunkäynnin keskeyttävien osuus alle 10 prosenttiin ja nostetaan korkea asteen tutkinnon suorittaneiden vuotiaiden osuus vähintään 40 prosenttiin 5) Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta: poistetaan köyhyys tai syrjäytymisvaara vähintään 20 miljoonalta ihmiseltä. Erikseen on sovittu kansalliset luvut. Suomi on sitoutunut nostamaan työllisyysasteen 78 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Vuonna 2011 työllisyysprosentti oli 73,8 %. 2 Tutkimus ja tuotekehityksessä Suomi on lähellä tavoitetasoaan 4 prosenttia. Koulutuksessa tavoitetaso asetettiin korkeintaan 8 prosentin koulupudokkuuteen sekä 42 prosenttiin korkeakoulutuksen saaneita. Tätä on lähestytty hitaasti. Köyhyystavoitteeksi asetettiin köyhyydessä elävien määrän vähentämiseen ihmisellä noin henkilöstä. Tavoitteessa ei ole juurikaan tapahtunut edistystä. Sinänsä oli erinomaista, että jäsenmaat pääsivät hiljattain sopuun EU:n monivuotisesta budjettikehyksestä. Jotta EU selviytyisi globaalitaloudesta, olisi kuitenkin ollut välttämätöntä nostaa reippaasti unionin tutkimus, koulutus, infrastruktuuri ja innovaatiopanoksia. Niiden osuus EU:n budjettikehyksestä nousi vain muutaman prosentin, vaikka lähtötasokin oli matala. Jäsenmaiden päätöksenteko keskittyi lyhyen tähtäimen kansallisiin pikavoittoihin EU alueen globaalin taloudellisen menestyksen edistämisen sijaan. 2 EuroStat : EuroStat seuraa 2020 strategian tavoitteiden täyttymistä. Sivustolla vierailtu
9 2.1 Komission kasvuselvitys 2013: Talouspolitiikan linjanvedoissa tarkistamisen varaa Vuotuisen eurooppalaisen talouden ohjausjakson avaavassa komission kasvuselvityksessä kartoitetaan EU:n talouspoliittisia haasteita ja annetaan linjauksia kilpailukyvyn parantamiseen. Uusimmassa, vuoden 2013 ohjausjakson aloittaneessa kasvuselvityksessä 3 on paljon kritisoitavaa suhteessa komission näkemyksiin esimerkiksi palkanmuodostuksesta sekä eläkejärjestelmien kehittämisestä. Lisäksi Eurooppa 2020 strategian tavoitteita, kuten koulutusta ja köyhyyden vähentämistä ei ole huomioitu lainkaan. Työllisyyden lisäämisessä kasvuselvitys sisältää joitakin huolestuttavia politiikkalinjauksia. Käytännössä komissio näkee keskeiseksi keinoksi työllisyyden lisäämiseen palkka alen, Saksan mallin mukaiset paikalliset avauslausekkeet sekä eläkejärjestelmien kattavuuden kaventamisen. Kasvuselvityksen linjaukset ovat merkillepantavia, sillä noin puolet maista sai palkanmuodostusta koskevia maakohtaisia suosituksia kesäkuussa Lähes kaikki maat saivat eläkejärjestelmiä koskevia suosituksia. Komissio esitti kasvuselvityksessään mm. seuraavaa: Seurataan palkanmuodostusjärjestelmien vaikutusta, erityisesti indeksointimekanismeja, ja muutetaan niitä tarvittaessa kansallisia kuulemiskäytäntöjä noudattaen, jotta ne vastaisivat paremmin tuottavuuden kehitystä ja tukisivat työpaikkojen luomista. On tärkeää, että vähimmäispalkkataso turvaa oikean tasapainon työpaikkojen luomisen ja riittävän tulotason välillä. Lisäksi on toteutettu toimenpiteitä, joilla lisätään joustavuutta palkanmuodostuksessa, kuten niiden ehtojen höllentäminen, joiden täyttyessä yritykset voivat jäädä ylemmän tason työehtosopimusten ulkopuolelle, ja alakohtaisten palkkasopimusten uudelleentarkastelu. Eläkejärjestelmien uudistuksia olisi vauhditettava eläkeiän mukauttamiseksi elinajanodotteeseen, varhaiseläkejärjestelmiin pääsyn rajoittamiseksi ja työurien pidentämiseksi. Kasvuselvitys on linjassa komission talouspolitiikan pääosasto DG ECFIN:n syyskuussa 2012 julkaiseman virkamiestasolla laaditun vuosittaisen työmarkkinakatsauksen Labour Market Developments in Europe 2012 kanssa. Julkaisu tarjoaa työllisyyden kohdentamiseksi listan suositeltavia työmarkkinauudistuksia. Käytännössä parannuksia tehtäisiin työttömyys ja eläketurvaa heikentämällä sekä palkanmuodostusmekanismien keskittyneisyyttä purkamalla. Yleissitovuutta olisi raportin mukaan tarpeen heikentää. 3 Julkaistu : 7
10 Komissio ohjauksessa on muun muassa tehty seuraavaa: Romaniassa kiellettiin komission ehdotuksesta kansallisen tason sopimukset palkoista sekä lopetettiin yleissitovuusjärjestelmä. Myös Kreikassa on luovuttu yleissitovuudesta. Kreikan työriitojen sovittelujärjestelmästä tehtiin valtiovaltaisempi. Yritystason sopimukset ovat nyt juridisesti hierarkiassa korkeammalla kuin kansallisen tason sopimukset Espanjassa ja Kreikassa. Italiassa mahdollistettiin poikkeaminen laista ja kansallisista sopimuksista yritystason sopimuksella. Irlannissa rajoitettiin liittojen valtaa neuvotella palkoista huonosti järjestäytyneillä mutta paljon työllistävillä matalapalkka aloilla. Liittojen edustavuusvaatimuksia tiukennettiin Italiassa ja Romaniassa. ILO:n valvontamenettelyssä katsottu Kreikassa troikan vaatimuksesta toteutetut, työehtosopimusjärjestelmää murentavat kriisitoimet ILO:n yleissopimusten nro 87 ja 98 vastaisiksi. Euroopan neuvoston valvontamenettelyssä on vastaavasti katsottu Kreikassa toteutettujen toimien loukkaavan mm. oikeutta Euroopan sosiaalisen peruskirjan edellyttämään kohtuulliseen, tyydyttävän elintason turvaavaan palkkaan. Syyskuun 2012 työmarkkinakatsaus ei ole komissaarikollegion eli komission johdon linjanvetopaperi, mutta se kuvastaa talouspolitiikan pääosaston työmarkkina ja yhteiskunnallisen osaamisen kehittämisen tarvetta. Esimerkit ovat räikeässä ristiriidassa suomalaisen työmarkkinamallin kanssa. Epäselväksi jää, onko esityksille minkäänlaista empiiristä perustaa. Monissa muissa yhteyksissä pohjoismaisen, laajaan sopimiseen perustuvan mallin on nähty yhdistävän toimivalla tavalla työmarkkinoiden joustavuuden ja työntekijöiden turvan. Toisaalta komission varapuheenjohtaja, talouskomissaari Olli Rehnin sanoin on kehuttu kolmikannan ja työmarkkinajärjestöjen myönteistä vaikutusta uudistuksiin. Samanaikaisesti marraskuun 2012 kasvuselvityksen kanssa julkaistiin six packlainsäädännön makrotalouden tulostauluun perustuva hälytysmekanismiraportti. Mikäli hälytysmekanismi näyttää jonkun maan kohdalla vakavaa epätasapainoa, komissio voi teoriassa avata epätasapainomenettelyn milloin vain. Sen ei tarvitse odottaa eurooppalaisen ohjausjakson etenemistä, eikä maakohtaisia suosituksia. Hälytysmekanismi näytti 14 maan kohdalla epätasapainoa Suomi mukaan luettuna. 2.2 Arviota Euroopan komission vuonna 2012 Suomelle antamista suosituksista Komission analyysissä ja maakohtaisissa suosituksissa Suomelle vuonna 2012 komissio totesi Suomen julkisen talouden perusteiltaan kestäväksi, mutta se kiinnitti huomiota kestävyysvajeen suuruuteen. Kansallinen käytäntö kestävyysvajeen seurannassa 8
11 todettiin kuitenkin toimivaksi. Erityistä kiitosta Suomi sai työllisyyden hoidosta, joskin komissio epäsuorasti esitti huolensa kunnianhimoisten tavoitteiden todellisesta toteutumisesta. Reaalitaloudessa komissio kiinnitti huomiota varsinkin kahteen seikkaan: vähäiseen kilpailuun palvelualoilla, erityisesti vähittäiskaupassa, sekä tuotantorakenteen kapeuteen. Vientisektorin voimakas keskittyminen investointihyödykkeisiin havaittiin aivan oikein tärkeimmäksi tekijäksi vaihtotaseen ylijäämän sulamisen taustalla. Komissio kiinnitti huomiota tuottavuuteen niin julkisissa palveluissa kuin yksityisellä sektorilla. Julkisten palvelujen tuottavuus on ollut laskussa, ja toimet kehityksen kääntämiseksi ovat jääneet näytöiltään vähäisiksi. Yksityisellä sektorilla tuottavuuden kasvun hidastumisen syyksi havaittiin teollisuuden, erityisesti paperi ja ICTteollisuuden rakennemuutos. Tämän analyysin pohjalta komissio esitti Suomelle viisi maakohtaista suositusta: 1) Laadukkaan julkisen talouden hoidon jatkaminen ja tavoitteiden jatkuva uudelleentarkastelu 2) Julkisen sektorin tuottavuuden parantaminen, ainoana konkreettisena keinona esitettiin kuntauudistus 3) Nuorten työllisyyden edistämisen ja pitkäaikaistyöttömyyden torjunnan jatkaminen nykypolitiikan mukaan, sekä lakisääteisen eläkeiän nosto eliniän odotteen nousun mukana. Tämä suositus muuttui neuvostossa siten, että lakisääteisen eläkeiän sijaan suositetaan todellisen eläkkeellesiirtymisiän nostamista. 4) Kilpailun edistäminen tavara ja palvelumarkkinoilla, erityisesti vähittäiskaupassa. Konkreettiset ehdotukset jäivät tämän osalta olemattomiksi. 5) Tuotantorakenteen monipuolistaminen ja palkka ja tuottavuuskehityksen sitominen jatkossakin toisiinsa. Konkreettiset neuvot jäivät tässäkin vähäisiksi. Neuvostossa tähän lisättiin vielä, että palkkakehityksessä on kunnioitettava työmarkkinaosapuolien roolia kansallisen käytännön mukaisesti. Komission analyysi on hyvä tiivistelmä, mutta yksityiskohdissa on puutteita. Analyysissään komissio kiinnittää huomionsa aivan oikeisiin ja relevantteihin ongelmakohtiin ja havaitsee Suomen talouden tilasta oleelliset seikat. Tässä näkyy kansallinen panos komission työhön: sen havainnot pohjautuvat selkeästi suomalaiseen keskusteluun. Tämä on samalla komission analyysin heikkous. Suomea tuntemattomille asiakirja varmasti on hyödyllinen pikakuvaus maamme tilanteesta, mutta politiikka analyysi jää ohueksi. Se on joko pelkkää tiivistelmää Suomen hallitusohjelman joistain toimenpiteistä tai sitten arviot ovat täysin ilmeisiä. Tämä näkyy erityisesti komission suosituksissa. Uusien toimenpiteiden ehdottamisen sijasta siteerataan pitkälti hallituksen jo aloittamia uudistuksia. 9
12 Poikkeuksena on eläkeikää koskenut suositus, joka oli uusi politiikkatoimenpide. Merkillepantavaa komission analyysissä on, että ei selvästi olla perillä suomalaisen kolmikannan roolista ja vastuusta. Eläkepolitiikan analyysissään komissio viittaa lähinnä maan hallitukseen eläkepolitiikan toteuttajana, eikä kolmikannan roolia tunnisteta. Sama näkyy palkanmuodostuksessa: vasta neuvoston käsittelyssä palkanmuodostussuositukseen tuli mukaan kansallisten käytäntöjen ja työmarkkinajärjestöjen roolin kunnioittaminen. On välttämätöntä, että komissio syventää tietojaan ja analyysiään Suomen järjestelmistä. Sama ongelma toistuu komission syväanalyysissä Suomen taloudesta huhtikuussa Alkuperäisessä eläkeikää koskevassa ehdotuksessaan komissio esitti lakisääteisen eläkeiän sitomista eliniän odotteeseen. Tätä ei kuitenkaan mitenkään perusteltu. Tällainen on täysin luontevaa, jos perusteellista politiikka analyysiä ja näkemystä ei ole: eläkeiän nosto on helppo patenttiratkaisu, jota voi suosittaa kenelle vaan. Neuvoston käsittelyssä lakisääteinen eläkeikä jäikin pois, ja sen tilalle tuli todellisen eläkkeellesiirtymisiän nousu. Komissiolta oli jäänyt ilmeisesti huomaamatta, että vaikka Suomen edellisen eläkeuudistuksen yhteydessä vuonna 2005 alaikärajaa laskettiin, toteutunut eläköitymisikä kääntyi nousuun. Neuvoston käsittelyssä muutos meni läpi, kun pääargumenttina käytettiin vuonna 2005 käyttöön otettua elinaikakerrointa. Samalla on kiinnitettävä huomiota siihen, että eläkkeiden valkoisessa kirjassa maaliskuussa 2012 komissio sekoitti Suomen työeläkejärjestelmän II pilariin eli ammatillisiin lisäeläkejärjestelmiin, vaikka Suomen mallissa se on osa I pilaria eli lakisääteistä, yleistä eläketurvaa. Toisin kuin lisäeläkkeisiin, EU:lla ei ole toimivaltaa lakisääteisiin sosiaaliturvajärjestelmiin kuin yksimielisessä menettelyssä. Suomen työeläkejärjestelmän tulkitsemista I pilariin täytyy erikseen vartioida tulevien ehdotusten käsittelyssä. Suomen kannalta on tärkeää pitää silmällä myös rahoitusmarkkinaveron valmistelua, vaikka tiivistetyn yhteistyön hankkeessa Suomi ei mukana olekaan ainakaan toistaiseksi. Euroopan parlamentin kannassa eläkerahastot on ehdotettu suljettavaksi pois, kun taas komission uudessa esityksessä eläkerahastot otettaisiin veron piiriin. Välttämättä ei ole tarvetta sille, että kaikille maille kaavamaisesti ehdotetaan jotain. Suositukset voisi jopa jättää kokonaan antamatta sellaisille maille, joiden talouden ja talouspolitiikan perusrakenteet ovat kunnossa ja joilla ei ole välittömiä toimenpiteitä vaativia uhkakuvia. Se ei tietenkään estä makrotalouden ja talouspolitiikan analyysiä ja havainnointia. On tärkeää, että komissio edistää jäsenmaiden talouspolitiikkaa Euroopan kokonaisedun mukaisesti, jotta yhdessä jäsenmaassa tehdyt talous ja 4 SWD(2013) 123 final: In depth review for FINLAND in accordance with Article 5 of Regulation (EU) No 1176/2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances. Brussels,
13 finanssipoliittiset ratkaisut (liittyen esimerkiksi verotukseen) eivät vaikuta haitallisesti muiden maiden tilanteeseen. 2.3 Suomen tuotantorakenne makrotalouden ongelmana Vuotuisen kasvuselvityksen yhteydessä komissio julkaisi raporttinsa makrotaloudellisen epätasapainon varoitusjärjestelmästä marraskuussa Epätasapainojen tarkastelu perustuu ns. makrotaloudellisen tulostaulun 11 indikaattorin tarkasteluun. Suomen havaittiin kärsivän makrotalouden epätasapainosta jo vuonna Suomen ongelmana on ulkoisen kilpailukyvyn heikkeneminen, joka on näkynyt viennin markkinaosuuksien heikentymisenä sekä yksikkötyökustannusten nousuna. Viennin markkinaosuuksia kuvaava indikaattori ylitti epätasapainoa kuvaavan raja arvon Suomen kohdalla selvästi vuonna Yksikkötyökustannusten indikaattori ylitti rajaarvon lievästi. Suomen kohdalla komissio havaitsee ihan oikein, että vientisektorin ongelmat johtuvat pääosin ei hintakilpailukyvyllisistä ongelmista; Suomen tuotantorakenne on sellainen, että sen tuotokset eivät mene kaupaksi vientimarkkinoilla. Elektroniikkateollisuuden ongelmat tulevat mainituiksi erikseen. Tämä ongelma ratkeaa tuotantorakennetta monipuolistamalla. Keinoa on esitetty Suomelle jo aiemmin maasuosituksissa. Komissio on Suomen kohdalla huolissaan siitä, että yksikkötyökustannukset nousevat yhä euroalueen keskiarvoa nopeammin, joskin kasvu on selvästi hidastunut vuosien huipusta. Suomen luvuissa näkyy yhä edellisellä liittokierroksella juuri ennen vuosien taantumaa tehdyt korkeat palkkaratkaisut. Tässä kohtaa komissiolta jää toteamatta, että euroalueen sisäisten epätasapainojen korjaamiseksi palkkojen tulisi nousta pohjoisessa nopeammin kuin etelässä. Suomessa näin on käynyt, mikä näkyy vaihtotaseen suurten ylijäämien sulamisena ja tilanteen normalisoitumisena siltä osin. Tavoitteena ei voi olla, että kenenkään yksikkötyökustannus ei kasva keskiarvoa nopeammin, koska sellainen on matemaattisesti mahdotonta. Komission yksikkötyökustannuksia koskevaa makrotaloudellista tarkastelua näyttäisi näin ollen vaivaavan juuri sellaisen kokonaiskuvan puute, jota siltä nimenomaan tarvittaisiin. Makrotaloudellisen tulostaulun indikaattorien rajat rikkoutuivat Suomen kohdalla myös yksityisen sektorin velassa hieman sekä finanssisektorin vastuiden kohdalla paljon. Niistä ensimmäisen komissio ei katsonut olevan merkittävä ongelma ja jälkimmäisen syynä oli yhden finanssilaitoksen sisäiset tasesiirrot. Suomen finanssisektoria komissio 11
14 piti vahvana. Näiden indikaattorien osalta komission taloudellinen tulkinta näyttäisi siis onnistuneen hyvin. 2.4 Ongelmat talous ja rahaliiton sääntöjen noudattamisessa Talous ja rahaliittoa eivät heikentäneet vain sen puutteellisiksi jääneet säännöt ja rakenteet sekä niiden toteuttamisen valvonnan heikkous, vaan myös jäsenmaiden kilpailukykyongelmat sekä euroalueen taloudelliset epätasapainot. Myös jäsenmaiden ja EU:n toimielinten oma toiminta kaipaa kehittämistä, sillä eivät pelkät säännöt, vaan uudet toiminta ja ajattelutavat ovat välttämättömiä talous ja rahaliiton tulevalle menestykselle. Globaalin kilpailutalouden ja yhteisen talous ja rahaliiton olosuhteissa kestämättömät budjettivajeet, ylivelkaantuminen, pankkisektorin ongelmat ja yksipuolinen elinkeinorakenne ovat ongelmallisia ja johtavat ennen pitkää hyvinvointivaltion rahoituspohjan rapautumiseen. Sopeutumista on jouduttu tekemään vaikeissa olosuhteissa. Jäsenmaat itse ovat myös merkittävästi vaikuttaneet talous ja rahaliiton pelisääntöjen rapautumiseen. Kuuluisin tapaus on vajesääntöjen murtaminen vuonna 2003, joka johti myös oikeudenkäyntiin komission ja neuvoston välillä. Muutoinkin oli tiedossa tilastoväärennöksiä, ja kun niitä valvovan Eurostatin toimivaltuuksia yritettiin vahvistaa, torjuttiin se jäsenmaiden hallituksia edustavassa ministerineuvostossa. Euroopan keskuspankki on ajanut ajoittain uudistuksia aatteellisista lähtökohdista ilman, että niille on esitetty mitään tieteellistä näyttöä. Keskuspankki on kuitenkin ollut edelläkävijä. Se varoitti pitkään euroalueen epätasapainoista, tiettyjen jäsenmaiden kilpailukykyongelmista ja rahamarkkinoiden vaarallisen epäterveistä piirteistä, jotka sitten toteutuivat finanssikriisin myötä. Varoitukset kaikuivat kuuroille korville ministerineuvostossa. Keskuspankki on myös osoittanut toimivaltuuksiensa rajoissa huomattavaa joustavuutta. Todellisuudessa se on pelastanut euron olemassa olon kriisin vaikeimpina hetkinä, vaikka toimintaan liittyy vaikeitakin kysymyksiä. Suomen toimintatavoista EU:ssa on syytä käydä keskustelua tulossa olevan valtioneuvoston EU selonteon yhteydessä. 12
15 3. EU:n ja EMU:n lyhyen aikavälin kehittämisehdotuksia Keskustelu talous ja rahaliiton sosiaalisen ulottuvuuden kehittämisestä on voimistunut viimeisen vuoden sisällä. Edellisessä luvussa käytiin keskustelua komission talouspoliittisen linjan sisällöstä ja tarpeista sen korjaamiseen. Toinen puoli kolikkoa ovat rakenteet. Tässä luvussa tarkastellaan, miten palkansaajajärjestöjen mielestä sosiaalista ulottavuutta voitaisiin vahvistaa lyhyellä aikavälillä, ilman perussopimusmuutoksia sekä sitä, miten ehdotukset ns. rakenneuudistussopimuksiksi sopivat kuvaan EMU:n kehittämisestä. Luvussa neljä keskitytään puolestaan uudistuksiin, jotka vaativat perussopimusmuutoksia. Monia muutoksia voidaan tehdä parantamalla politiikan sisältöä ja tekemällä uusia aloitteita olemassa olevien rakenteiden puitteissa. Lisäksi pienehköjä muutoksia pystytään tekemään ilman perussopimusmuutoksia. Palkansaajajärjestöjen kannalta olennaista on kunnioittaa kunkin maan omiin menettelyihin ja sopimuskulttuuriin perustuvia ratkaisuja vähimmäispalkkoihin, sosiaali ja työttömyysturvaan sekä hyvinvointipalveluihin liittyen. 3.1 Palkansaajajärjestöjen ehdotuksia EU:n sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi EU:n taloudellisen integraation ja erityisesti talous ja rahaliiton heijastevaikutukset ulottuvat koko yhteiskuntaan. Kun lisäksi kyseessä on yhteinen työmarkkina alue, yhteiset eurooppalaiset pelisäännöt ovat välttämättömiä. Etenkin seuraavat lyhyen aikavälin toimet, jotka voidaan toteuttaa ilman perussopimusmuutoksia, ovat tarpeen sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi: 1. Työlainsäädäntö ja työelämän perusoikeudet keskiöön Komission aloiteoikeuden käyttö sosiaalisen ulottuvuuden asioissa on ollut liian vähäistä viime vuosina. Tämän on muututtava ja uusia palkansaajan suojan parantamista koskevia esityksiä tulee antaa neuvoston ja parlamentin päätettäväksi tai työmarkkinajärjestöjen neuvoteltavaksi. Lainsäädäntötien on palattava eurooppalaisen työelämän kehittämisen ykköskanavaksi. o EU tarvitsee vuosille kattavan uuden työsuojelustrategian, joka sisältää riittävästi lainsäädännöllisiä esityksiä esimerkiksi työergonomiasta ja henkisestä työsuojelusta. o Työaikadirektiivi on uudistettava poistamalla nykydirektiivin porsaanreiät. o Rakennemuutoksen ennakoinnista tarvitaan direktiiviehdotus, joka sisältää kirjauksia esimerkiksi työnantajan koulutusvelvoitteista. 13
16 o Komission on annettava direktiiviehdotus ay järjestöjen joukkokanteesta. Työntekijöiden yhdenvertaisen kohtelun, samapalkkaisuuden ja työehtosopimusten noudattamisen tulee olla johtavia periaatteita kaikessa lainsäädännössä. 2. Työmarkkinajärjestöjen autonomia ja talouspolitiikan koordinaatio Työmarkkinajärjestöjen sopimusautonomiaa tulee kunnioittaa kaikissa työmarkkina asioissa, eikä talouspolitiikan koordinaatio voi vaikuttaa niihin sitovasti. Erityisesti tämä koskee palkanmuodostusta, työehtoja ja sosiaaliturvaa koskevia maakohtaisia suosituksia. o Palkoista ja eläkeratkaisuista sopiminen kuuluu Suomessa työmarkkinaosapuolille, vaikka eläkeoikeudet ja maksut vahvistetaankin lainsäädännössä tai hallinnollisessa menettelyssä. o EU tason palkkakehityksen seuranta ja kolmikantakeskusteluja voidaan käydä, mutta keskusteluilla ei voi puuttua järjestöjen autonomiseen sopimustoimintaan. o SEUT artiklan nojalla palkkojen määrien vahvistaminen kuuluu kansallisten työmarkkinaosapuolten sopimusautonomiaan ja jäsenvaltioiden toimivaltaan, mikä on tunnustettu myös EUtuomioistuimen käytännössä (asia C 268/06 Impact). Komission on kuultava eurooppalaisia ja kansallisia työmarkkinaosapuolia säännöllisesti eurooppalaisen talouden ohjausjakson aikana. o On selvitettävä, voitaisiinko jäsenmaat velvoittaa kuulemaan työmarkkinaosapuolia eurooppalaisen ohjausjakson aikana. 5 o Suomessa työmarkkinaosapuolia on kuultava eurooppalaisen ohjausjakson eri vaiheissa. Talousneuvosto ja tukuseto tulee kytkeä menettelyihin. EU huippukokousten valmistelu työmarkkinaosapuolten kanssa on palautettava käytännöksi Suomessa. Euroalueen kolmikantaa on kehitettävä, esim. makrotalousdialogin perustaminen. Eurooppa 2020 strategian tavoitteet, kuten koulupudokkuuden vähentäminen, on nostettava systemaattisesti eurooppalaisen talouden ohjausjakson keskiöön. 5 Eurooppalaisen ay keskusjärjestö EAY:n (englanniksi ETUC) vuodenvaihteessa tekemä selvitys osoittaa, että valtaosassa jäsenmaita työmarkkinaosapuolia ei konsultoida millään tavalla ohjausjakson valmistelussa. Suomi on joukossa parhaimmistoa, vaikka työmarkkinajärjestöjen mahdollisuudet osallistua EUohjausjakson valmisteluun ovat olleet rajalliset. 14
17 3. Verotus Hyvinvointivaltion rahoituspohjaa rapauttavat veroparatiisit, harmaa talous ja vääristävä verokilpailu on saatava kuriin kaikkialla, myös EU:n alueella. On tähdättävä veroviranomaisten automaattiseen verotietojen vaihtoon EU:ssa. Verotusta koskevaa koordinaatiota on lisättävä eurooppalaisen talouden ohjausjakson kautta. Kun transaktioverosta on saatu aikaiseksi malli ns. tiivistetyssä yhteistyössä jäsenmaiden välillä, tulee siitä laatia vaikutusarvio niin osallistuvien maiden, Suomen kuin koko EU:n näkökannalta ottaen huomioon myös työllisyysvaikutukset. 3.2 Sosiaaliset investoinnit mukaan koordinaatioon? Keskeisenä kysymyksenä lyhyellä aikavälillä on pohdittava myös sitä, minkä kaiken kuuluu olla EU:n talouspolitiikan koordinaation piirissä. Työllisyyden koordinaatio on jo tuotu sen piiriin (perussopimuksen 148 artiklan maininta vakaus ja kasvusopimuksen ohjausjaksoa koskevassa artiklassa), ja vastaisuudessa komissio haluaa tarkastella myös sisämarkkinadirektiivien täytäntöönpanon etenemistä jäsenmaissa entistä tarkemmin ohjausjakson kautta. Viimeisimpinä vaatimuksina on noussut esiin tarve painottaa enemmän terveydenhuoltoon ja koulutukseen tehtävien pitkäaikaisten investointien arvoa. Koulutus ja terveydenhuolto vaikuttavat pitkän aikavälin talouskasvuun ja kuuluvat myös kansalaisten perusoikeuksiin, joista on pidettävä kiinni kaikissa tilanteissa. Unionin yhdessä sopimia Eurooppa 2020 tavoitteita, kuten koulupudokkaiden ja köyhyyden vähentämistä, tulisi käyttää maakohtaisten suositusten ohjenuorina. Palkansaajajärjestöt suhtautuvat myönteisesti eurooppalaisen talouden laventamiseen painottamaan 2020 strategian tavoitteisiin liittyvien pitkäaikaisten hyvinvointiinvestointien arvoa, ottaen kuitenkin huomioon jäsenvaltioiden toimivalta näillä alueilla. 3.3 Demokratiavajeen lisääminen rakenneuudistussopimuksin? EU tasolla on esitetty uusi malli, ns. rakenneuudistussopimus tai kilpailukykyinstrumentti, jossa jäsenmaa sitoutuisi sopimusluonteisessa järjestelyssä suhteessa EU toimielimiin viemään läpi kilpailukykyä kehittäviä, EU2020 strategian mukaisia rakenteellisia uudistuksia. Asia herättää monia kysymyksiä ja myös huolta työmarkkinajärjestöjen kannalta, vaikka uudistukset ovatkin tarpeen. 15
18 Rakenneuudistussopimuksista alettiin puhua vuoden 2012 loppupuolella ja taustalla oli Saksa. Komission maaliskuussa 2013 esittämässä tiedonannossa (KOM (2013) 165) puhutaan yhdentymis ja kilpailukykyinstrumentista (convergence and competitiveness instrument CCI). Komission mallissa on solidaarisuusvälineen piirteitä: komission mukaan väline vahvistaisi EMU:n sosiaalista ulottuvuutta. Komission mukaan rakenneuudistukset tehtäisiin osana EU ohjausjaksoa maakohtaisten suositusten mukaisesti kilpailukykyä kohentamaan. Komission mukaan instrumentin avulla voitaisiin työmarkkinauudistusten vauhdittamisen ohella tukea esimerkiksi koulutusjärjestelmien kehittämistä. Mitä komissio tarkoittaa työmarkkinauudistuksilla, ja onko komissio sisäistänyt työmarkkinajärjestöjen autonomian (ks. luku 4.1.)? Komission mukaan instrumentin tärkeänä tehtävänä olisi toimia euroalueen kestävän talouspolitiikan tukena. Rakenneuudistussopimukset koskisivat kaikkia euromaita ja lisäksi mahdollisesti muita halukkaita, etenkin niitä EU maita, jotka ovat aikeissa liittyä yhteisvaluuttaan. Kevään 2013 mittaan keskustellaan siitä, hyväksyttäisiinkö tällaiset instrumentit ja missä tilanteissa niitä voitaisiin ottaa käyttöön. Komissio on nostanut esille kolme vaihtoehtoa: 1) Käyttöönotto olisi vapaaehtoista. 2) Jos jäsenmaassa todettaisiin makrotaloudellisia epätasapainoja, alettaisiin valmistella tällaisen rakenneuudistussopimuksen käyttöönottoa. Päätöksiä siitä, olisiko instrumentin käyttöönotto näissä tilanteissa pakollista vai vapaaehtoista, ei ole vielä tehty. 3) Menettely koskisi vakavan budjettialijäämän maita. Näissä tilanteissa talouskoordinaation korjaava puoli tosin hoitaisi jo valmiiksi rakenneuudistusjärjestelyn. Komission näkökulmasta erillinen kilpailukykyinstrumentti vauhdittaisi muutoksia, mutta on kyseenalaista, mikä instrumentin lisäarvo käytännössä olisi. Saksa tavoitteli ensisijaisesti kuria ja keppiä vaikeiden rakenneuudistuksien vauhdittamiseksi, mutta nyt tarjolla on myös porkkanaa. Jo joulukuussa 2012 Eurooppaneuvoston puheenjohtaja Van Rompuy esitti, että rakenneuudistusten tueksi luotaisiin rahoituskannustin, jonka varat tulisivat monivuotisen budjetin ulkopuolelta. Komissiossa on pohdittu erilaisia vaihtoehtoja kaikilta euromailta kerättävistä maksuista solidaarisuusrahastotyyppiseen malliin. Kun jäsenmaat pitävät samaan aikaan kukkaronnyörit tiukalla, on epäselvää, mistä rahoitusta käytännössä löydettäisiin. (Euroalueen yhteisten velkasitoumusten riskeistä ja hyödyistä tarkemmin luvussa 4.) Jos rakenneuudistussopimukset päätettäisiin hyväksyä, komissio valmistelisi kunkin rakenneuudistussopimuksen sisällön. Komission mukaan se neuvottelisi 16
19 yksityiskohdista jäsenmaan kanssa ennen esitysten viemistä neuvoston päätettäväksi. Neuvosto hyväksyisi esityksen mahdollisin muutoksin ja asettaisi uudistuksille aikataulun. Maaliskuussa 2013 komissio esitti, että mikäli yhteisymmärrystä jäsenmaan tai neuvoston kanssa ei synny, ei syntyisi sopimustakaan, eikä jäsenmaa saisi instrumentin varoja käyttöönsä. Erityisesti elinkeinopolitiikan rakenteelliset uudistukset ovat sellaisia, joita jäsenmaissa on syytä pohtia yhdessä työmarkkinajärjestöjenkin kanssa. Kysymys kuuluu, millä välineillä ongelmiin puututtaisiin. Rakenneuudistusopimuksien valmistelu olisi todennäköisesti läpinäkymätöntä ja ei julkista, jos sitä toteutettaisiin muun talouspolitiikan menettelyjen mukaisesti. Jos rakenneuudistussopimukset otettaisiin käyttöön ja niiden sisältö perustuisi komission linjauksiin, olisi välttämätöntä, että komissio syventäisi analyysejään ja ottaisi huomioon kansalliset erityispiirteet. Ennen kuin rakenneuudistussopimuksia hyväksytään, pitäisi hahmottaa niiden vaikutus jäsenvaltioiden toimivaltaan. Jäsenmaita ei saa pakottaa uudistuksiin, jotka loukkaavat niiden toimivaltaa. Rakenneuudistussopimuksista sopimista ei tule kiirehtiä. Rakenneuudistussopimuksissa olisi myös kyse demokraattisesta vajeesta, jollei työmarkkinajärjestöjä sekä Euroopan parlamenttia oteta mukaan sopimuksia koskeviin menettelyihin. Rakenneuudistussopimukset lisäisivät oikeudellista epäselvyyttä EU:n perussopimusten liepeillä. Komission kaltaiselta ulkopuoliselta taholta tuleva vetoapu voisi myötävaikuttaa uudistuksien aikaansaamisessa, mutta vaikeat uudistukset saattaisivat heikentää EU:n legitimiteettiä kansalaisten silmissä. Poliittiset näkökohdat ja kansalaismielipide on syytä ottaa huomioon, kuten Kyproksen äskettäinen esimerkki osoitti. Maaliskuun 2013 tiedonannossaan komissio esittää Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien kytkemisestä rakenneuudistuksien valmisteluun ja seurantaan. Komissio lupaa olla käytettävissä vuoropuheluun sekä Euroopan parlamentin että kansallisten parlamenttien kanssa. Mutta riittääkö tämä legitimiteettiä vahvistamaan? Merkille pantavaa on, että komissio ei mainitse lainkaan työmarkkinajärjestöjä puhuessaan olennaisista kansallisista sidosryhmistä. Mahdollisten rakenneuudistussopimusten kompastuskivenä olisi myös rahoitus. Yksi vaihtoehto taloudellisen tuen kanavoimiseksi saattaisi olla koheesiopolitiikan tarkastelu. Olisivatko rakenneuudistussopimukset vaihtoehto nykyisille rakennerahastoille? Tätäkin ulottuvuutta olisi selvitettävä. Parempi kokonaisratkaisu voisi olla se, että merkittävissä vaikeuksissa olevat jäsenmaat voisivat saada rakennerahastoista tilapäistä tukea ilman omavastuuosuutta. 17
20 4. Pitkän aikavälin EU:n ja EMU:n kehittämisehdotuksia perussopimusmuutoksia edessä? Talous ja rahaliitto, euro sekä niiden edelleen vahvistaminen ovat kannatettavia asioita. EU:n taloudellisen integraation ja talous ja rahaliiton heijastevaikutukset koko yhteiskuntaan ovat kiistattomat. Kriisivuosina EU:n perussopimusten liepeille on muodostunut oikeudellista epäselvyyttä. EU tuomioistuimen tulkinnan mukaan Euroopan vakausmekanismi EVM ei kuulu EU oikeuden alaan. Myös vuonna 2012 Eurooppa neuvostossa laadittu ja kansallisesti ratifioitu hallitustenvälinen sopimus talous ja rahaliiton (EMU) vakaudesta, yhteensovittamisesta, ohjauksesta ja hallinnasta hyväksyttiin EU oikeuden ulkopuolella, mutta samalla sovittiin sopimuksen tuomista osaksi EU oikeutta viiden vuoden sisällä. Perussopimusmuutokset vähintäänkin EMU maiden kesken näyttävät viiden vuoden aikavälillä väistämättömiltä. EMU:n sosiaalisen ulottuvuuden syventäminen on työntekijäjärjestöjen reunaehto koko talous ja rahaliiton jatkokehittämiselle. Aiheesta ei ole ollut kunnon keskustelua sitten EU:n perussopimuksia uudistaneen konventin käsiteltyä aihetta viime vuosikymmenellä. Joulukuun 2012 Eurooppa neuvoston kirjauksen sosiaalisesta ulottuvuudesta tulee keskipitkällä aikavälillä johtaa käytännön toimenpiteisiin, joilla talousintegraatiota tasapainotetaan. Kaikissa olosuhteissa euroalueen tulee pyrkiä yhtenäisyyteen, sillä ytimen hajoaminen liian monien kehien liitoksi voi vaarantaa integraation perustan yhteisten sääntöjen luomisen sisämarkkinoille jota kautta voidaan saavuttaa globaalia kilpailukykyä. 4.1 Palkansaajajärjestöjen reunaehtoja talousintegraation syventämiselle EU:n ja EMU:n sosiaalista ulottuvuutta on välttämätöntä vahvistaa niin suomalaisten palkansaajajärjestöjen kuin Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö EAY:n (ETUC) mielestä. Seuraavat ehdotukset tulisi toteuttaa: 1. Työlainsäädäntö ja perusoikeudet Sopimuksessa Euroopan unionin toiminnasta tulee vahvistaa perusoikeuksia. Euroopan ammatillinen yhteistyöjärjestö EAY on laatinut asiaa koskevan esityksen, niin sanotun sosiaalisen lisäpöytäkirjan. Siinä vaaditaan, ettei sosiaalisia oikeuksia saa alistaa sisämarkkinoiden vapaille liikkuvuuksille. Kaikkien jäsenmaiden tulee hyväksyä unionin kansalaisten perusoikeusasiakirja. Sen tulee koskea täysin myös Iso Britanniaa ja Puolaa. Perussopimuksia 18
21 uudistettaessa tulee huomioida myös perusoikeuskirjan soveltaminen talous ja rahaliittoon kokonaisuudessaan, myös Euroopan vakausmekanismi EVM:ään sekä sopimukseen EMU:n vakaudesta, yhteensovittamisesta, ohjauksesta ja hallinnasta. Sopimuksessa EU:n toiminnasta seuraavat yksimielistä päätöksentekoa vaativat työelämän asiat (SEUT 153 artikla), joista tulee antaa palkansaajan suojan parantamista koskevia säännöksiä, on siirrettävä määräenemmistöpäätöksentekoon: o työntekijöiden suojelu työsopimuksen päättymisen yhteydessä, o työntekijöiden ja työnantajien etujen edustaminen ja kollektiivinen turvaaminen, mukaan lukien yhteistoiminta työpaikalla, sekä o kolmansien maiden kansalaisten palvelussuhteen ehdot, jotka oleskelevat laillisesti unionin alueella. Sosiaaliturvaa koskevien kysymysten ottaminen huomioon eurooppalaisessa talouden ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa voi olla perusteltua, mikäli maa ei etene kohti Eurooppa 2020 strategiassa asettamiaan tavoitteita. 2. Verotus Hyvinvointivaltion rahoituspohjaa rapauttavat veroparatiisit, harmaa talous ja vääristävä verokilpailu on saatava kuriin kaikkialla, myös EU:n alueella. Välillinen verotus on siirrettävä neuvoston yksimielisyysvaatimuksen alta tavanomaiseen lainsäädäntömenettelyyn (SEUT 113 artikla). Sisämarkkinoiden toimintaa lähellä oleviin verotusmuotoihin on saatava aikaiseksi yhtenäisempiä veropohjia ja vähimmäistasoja eritoten yritysverotuksen osalta. 3. Työmarkkinajärjestöjen autonomia Työmarkkinajärjestöjen sopimusautonomiaa tulee kunnioittaa kaikissa niiden toimivaltaan kuuluvissa asioissa. Esimerkiksi palkoista sopiminen kuuluu työmarkkinaosapuolille ja sopimusautonomiaa sekä työehtosopimusten sitovuutta on kunnioitettava kriisimaiden rahoitusjärjestelyjä myöten. Perustamissopimuksessa oleva työmarkkinajärjestöjen kuulemismenettely (SEUT 154 ja 155 artiklat) tulee laajentaa talouspolitiikkaan silloin, kun on kysymyksessä työmarkkina asia. Perussopimukseen on kirjattava: o Komission on kuultava eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia yleisistä suuntaviivoista ja kansallisia työmarkkinaosapuolia säännöllisesti eurooppalaisen talouden ohjausjakson aikana. Osapuolilla on oltava mahdollisuus antaa lausunto yhdessä tai erikseen. o Työmarkkinaosapuolia on kuultava kansallisesti eurooppalaisen ohjausjakson eri vaiheissa. o Työmarkkinaosapuolten sopimusautonomiaa on kunnioitettava. Komissio ei voi puuttua sitovasti työmarkkinaosapuolten neuvotteluvallan piirissä 19
22 oleviin asioihin. Erityisesti tämä koskee palkanmuodostusta, työehtoja sekä sosiaaliturvaa koskevia maakohtaisia suosituksia. 4.2 Pankkiunionia tarvitaan Yksi EMU:n keskeisistä ongelmista on ollut voimakkaat kytkyt valtioiden ja niiden alueelle sijoittuneiden pankkien välillä. Palkansaajien kannalta EMU:n talouspolitiikan tiivistämiseksi esitetty pankkiunioni on toteuttava mahdollisimman nopeasti. Pankkitoiminta on luonteeltaan kansainvälistä, pääomat liikkuvat kansallisvaltioiden rajojen yli ilman rajoituksia. Eurokriisin yhteydessä on käynyt selvästi ilmi myös ylijäämäisten maiden pankkien toiminta alijäämäisten maiden rahoittamisessa, mikä on ollut yksi keskeinen myötävaikuttava seikka kriisin kärjistymisessä. Pankkitoiminnan luonteen ja rahoitussektorin toiminta eurokriisin yhteydessä edellyttävät pankkitoiminnan tiiviimpää säätelyä EMU alueella. Palkansaajien yhteinen etu toteutuu mahdollisimman kriisittömässä talouskasvussa. Nykyisellään pankkitoimintaan liittyy epävakautta lisääviä piirteitä. Kansalliset voimavarat eivät kuitenkaan riitä pankkikriisien ratkaisemiseen. Jäsenvaltioilla ei ole mahdollisuuksia estää omaa pankkisektoriaan laajentamasta ulkomaille, eli finanssisektori kansainvälistyy vauhdilla ja pankit voivat kasvaa yhden valtion näkökulmasta mahdottoman suuriksi. Myös pankkivalvonta ja sääntely siirtyvät entistä enemmän ylikansallisiin käsiin. Tässä yhteydessä on luontevaa, että myös ongelmapankkien alasajo tai pääomitus tehtäisiin tarvittaessa ylikansallisella tasolla. Periaatteellisella tasolla myös EU tason talletussuoja olisi perusteltua, vaikka ongelmiakin on. Pankkivalvonnan tulisi kattaa kaikki pankit. Pankkiunionia luodessa pitää varmistaa eri maiden tasapuolinen kohtelu. Pääomitus kuuluu ensisijaisesti yksityisen sektorille, mutta myös julkisen vallan toimia tarvitaan. Pääomitus on tehtävä viime kädessä eurooppalaisella tasolla siten, että osa pankkien tai muiden rahoituslaitosten osakkeista siirtyy veronmaksajien omistukseen. 6 Mahdollisen pankkituen kanavoimiseen Euroopan vakausmekanismi EVM:n kautta liittyy kuitenkin ongelmia, sillä se ei ole EU tuomioistuimen tulkinnan mukaan EUoikeuden piirissä. Tähän palataan kohdassa 4.3.3, missä esitetään kolmas vaihtoehto EMU:n tulevaisuusskenaarioksi. 6 Lue lisää SAK:n, STTK:n ja Akavan marraskuussa 2011 julkaisemasta keskusteluasiakirjasta Kuinka ulos eurokriisistä?. 20
23 4.3 Tulevaisuusvaihtoehtoja EU:n ja erityisesti EMU:n kehittämiselle EU:lla ja erityisesti talous ja rahaliitolla näyttää olevan karkeasti ottaen kolme erilaista tulevaisuuden vaihtoehtoa: 1) Seisahdus. Ensimmäinen on jatkaa nykylinjaa ilman suurempia muutoksia. Tilanne ei välttämättä ole kaikin puolin kestävä, mutta luotetaan siihen siihen, että sopivia laastareita löydetään tarvittaessa. 2) Tiivis finanssi ja sosiaaliturvaunioni. Toinen on tehdä suuri loikka eteenpäin integraation kaikissa muodoissa ja eritoten finanssipolitiikassa. Tämä vaikuttaa utopistiselta vaihtoehdolta, koska se edellyttäisi jäsenmaiden perustavaa laatua olevan yhteiskuntajärjestelmien pitkälle vietyä yhtenäistämistä. 3) Askel eteenpäin. Kolmas vaihtoehto pohtii mahdollisuuksia kehittää integraatiota maltillisesti ja puuttuu myös EU perussopimusten ulkopuolella toimimiseen liittyvän oikeudellisen epäselvyyden karsimiseen. Mielessä tulee myös pitää neljäs vaihtoehto: Talous ja rahaliiton hajoaminen sekä eurovaluutan murentuminen on edelleen mahdollista. Talous ja rahaliiton hajoaminen koskettaisi EU:n ydintä, minkään jälkeen se ei olisi enää entisensä. Unioni saattaisi supistua eräänlaiseksi vapaakauppa alueeksi täydennettynä muutamilla löyhillä yhteistyön muodoilla. EU:n ytimen murtuminen voisi supistaa sen perus ja ihmisoikeuksien arvoyhteisöstä pelkäksi markkinapaikaksi. Mahdollista on myös, että Euroopassa yritettäisiin muodostaa uusi valuutta alue. Todennäköisesti se kattaisi kaikkein kilpailukykyisimmät ja menestyneimmät taloudet etenkin Pohjois Euroopassa. Uusi yhteinen raha toisi mukaan yhteisvaluutan etuja ja nykyisen talous ja rahaliiton ongelmia voitaisiin korjata. Keskeisenä ongelmana etenkin pienten maiden kannalta olisi kuitenkin valuutan oletettavasti korkea vaihtokurssi, joka söisi vientiteollisuuden kilpailukykyä. EMU:n hajoaminen tai uusien valuutta alueiden muodostuminen johtaisi todennäköisesti taloudelliseen kaaokseen tai vähintäänkin investoinneille ja taloudelliselle toimeliaisuudelle myrkylliseen pitkäaikaiseen epävarmuuteen. Seurauksia olisivat suurtyöttömyys ja EU alueen hiipuminen maailmantalouden osana. Suomen oma taloudellinen ja sosiaalinen tilanne sekä vaikutusvalta globaaleissa asioissa ovat pitkälti kiinni Euroopan unionin alueen menestyksestä. Talous ja rahaliiton hajoaminen sisältää niin suuria vaaroja, että jo tästä syystä EMU järjestelmän säilyminen ja kehittäminen ovat suomalaisten työntekijöiden olennainen etu. 21
Palkansaajajärjestöjen keskusteluasiakirja EU:n ja EMU:n tulevaisuudesta
26.4.2013 Tiivistelmä: Sampo vai kuiva kaivo? Palkansaajajärjestöjen keskusteluasiakirja EU:n ja EMU:n tulevaisuudesta Palkansaajajärjestöt tukevat vahvistettavaa talouspolitiikan koordinaatiota, euroa
Sampo vai kuiva kaivo? SAK STTK AKAVA
Palkansaajajärjestöjen keskusteluasiakirja EU:n ja EMU:n tulevaisuudesta Sampo vai kuiva kaivo? SAK STTK AKAVA SAK STTK AKAVA Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry Toimihenkilökeskusjärjestö STTK
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS. jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.3.2015 COM(2015) 98 final 2015/0051 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista FI FI PERUSTELUT Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä
Syrjäytymisen ja aktiivisen osallisuuden kysymykset Eurooppa 2020 strategiassa ja talouspolitiikan EU:n ohjausjaksossa
Syrjäytymisen ja aktiivisen osallisuuden kysymykset Eurooppa 2020 strategiassa ja talouspolitiikan EU:n ohjausjaksossa Seminaari: EMIN Vähimmäistoimeentulon jäljillä 30. syyskuuta 2014 Ismo Grönroos-Saikkala
LAUSUNTO VALTIONEUVOSTON SELVITYKSESTÄ EUROOPAN KOMISSION EHDOTUKSIIN TALOUS- JA RAHALIITON KEHITTÄMISEKSI
LAUSUNTO VALTIONEUVOSTON SELVITYKSESTÄ EUROOPAN KOMISSION EHDOTUKSIIN TALOUS- JA RAHALIITON KEHITTÄMISEKSI Timo Miettinen, FT Eurooppa-tutkimuksen keskus Helsingin yliopisto Presentation Name / Firstname
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 28. huhtikuuta 2016 (OR. en)
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 28. huhtikuuta 2016 (OR. en) Toimielinten välinen asia: 2016/0061 (NLE) 8112/16 JUSTCIV 69 SÄÄDÖKSET JA MUUT VÄLINEET Asia: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta tiiviimpään
Valtiovarainministeriö E-KIRJE VM2012-00760 12.10.2012. EDUSKUNTA Suuri valiokunta
Valtiovarainministeriö EKIRJE VM201200760 12.10.2012 EDUSKUNTA Suuri valiokunta Viite Asia Pankkiunioni osana EMU:n kehittämistä U/Etunnus: EUTORInumero: EU/20121429 Ohessa lähetetään perustuslain 97 :n
Valtuuskunnille toimitetaan oheisena asiakirja COM(2017) 291 final LIITE 2.
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 2. kesäkuuta 2017 (OR. en) 9940/17 ADD 2 ECON 491 UEM 185 INST 242 SAATE Lähettäjä: Saapunut: 1. kesäkuuta 2017 Vastaanottaja: Euroopan komission pääsihteerin puolesta
FI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI A8-0030/12. Tarkistus. Marco Valli, Marco Zanni EFDD-ryhmän puolesta
23.2.2016 A8-0030/12 12 7 a kohta (uusi) 7 a. kehottaa komissiota jäädyttämään meneillään olevat TTIP- ja TISAneuvottelut ja pidättymään markkinatalouden aseman (MES) myöntämisestä Kiinalle, kun otetaan
Ehdotus NEUVOSTON LAUSUNTO. Portugalin esittämästä talouskumppanuusohjelmasta
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 16.11.2016 COM(2016) 900 final 2016/0358 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON LAUSUNTO Portugalin esittämästä talouskumppanuusohjelmasta FI FI 2016/0358 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON LAUSUNTO Portugalin
EUROOPAN KRIISIT, TIIVISTYVÄ KOORDINAATIO JA TYÖELÄKEJÄRJESTELMÄ. TELA Jaakko Kiander
EUROOPAN KRIISIT, TIIVISTYVÄ KOORDINAATIO JA TYÖELÄKEJÄRJESTELMÄ TELA 24.01.2014 Jaakko Kiander W-TAANTUMA JA SUOMEN JULKINEN TALOUS Finanssikriisi ja suuri taantuma 2008-2009 Suomessa jyrkkä viennin ja
MIETINTÖLUONNOS. FI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI 2012/2150(INI)
EUROOPAN PARLAMENTTI 2009-2014 Talous- ja raha-asioiden valiokunta 18.7.2012 2012/2150(INI) MIETINTÖLUONNOS talouspolitiikan EU-ohjausjaksosta: vuoden 2012 painopisteiden täytäntöönpano (2012/2150(INI))
23. Yhteisvaluutta-alueet ja Euroopan rahaliitto (Mankiw&Taylor, Ch 38)
23. Yhteisvaluutta-alueet ja Euroopan rahaliitto (Mankiw&Taylor, Ch 38) 1. Euron synty 2. Yhteisvaluutan hyödyt ja kustannukset 3. Onko EU optimaalinen yhteisvaluutta-alue? 4. Yhteisvaluutta-alueet ja
9878/19 sas/rir/he 1 LIFE 1.C
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 6. kesäkuuta 2019 (OR. en) 9878/19 SOC 406 EMPL 303 ECON 537 EDUC 255 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Asia: Puheenjohtajavaltio Pysyvien edustajien komitea / Neuvosto
Ehdotus NEUVOSTON LAUSUNTO. SLOVENIAn talouskumppanuusohjelmasta
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.11.2013 COM(2013) 911 final 2013/0396 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON LAUSUNTO SLOVENIAn talouskumppanuusohjelmasta FI FI 2013/0396 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON LAUSUNTO SLOVENIAn talouskumppanuusohjelmasta
Valtioneuvoston kanslia PERUSMUISTIO VNK VNEUS Korhonen Ville(VNK) Käsittelyvaihe ja jatkokäsittelyn aikataulu
Valtioneuvoston kanslia PERUSMUISTIO VNK201700027 VNEUS Korhonen Ville(VNK) 05.04.2017 Asia Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari ja sosiaalisen ulottuvuuden kehittäminen Kokous U/E/UTPtunnus E 59/2016
9498/17 eho/mmy/akv DG B 1C
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 2. kesäkuuta 2017 (OR. en) 9498/17 SOC 416 EMPL 324 EDUC 249 SAN 208 ECON 441 SAATE Lähettäjä: Vastaanottaja: Asia: Työllisyyskomitea ja sosiaalisen suojelun komitea
E 70/2015 vp EMU:n kehittäminen Valtiovarainvaliokunta,
E 70/2015 vp EMU:n kehittäminen Valtiovarainvaliokunta, 4.12.2015 Pauli Kariniemi Rahoitusmarkkinaosasto Tausta Kesäkuussa julkaistiin viiden puheenjohtajan raportti Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistely.
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS. ehdotuksesta energiayhteisön luettelon vahvistamiseksi energiainfrastruktuurihankkeista
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 12.7.2016 COM(2016) 456 final 2016/0213 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS ehdotuksesta energiayhteisön luettelon vahvistamiseksi energiainfrastruktuurihankkeista FI FI PERUSTELUT
FI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI. Tarkistus. Luke Ming Flanagan GUE/NGL-ryhmän puolesta
24.4.2017 A8-0160/21 21 33 kohta 33. toteaa, että erityiskertomusta koskevaa työasiakirjaa laadittaessa komissio oli jo antanut ehdotuksensa rakenneuudistusten tukiohjelman perustamiseksi; panee tyytyväisenä
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 13. marraskuuta 2017 (OR. en)
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 13. marraskuuta 2017 (OR. en) 13992/17 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Neuvoston pääsihteeristö Pysyvien edustajien komitea / Neuvosto Asia: Eurooppalainen ohjausjakso
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.3.2016 COM(2016) 62 final 2016/0036 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS. talous- ja sosiaalikomitean kokoonpanon vahvistamisesta
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 11.6.2014 COM(2014) 227 final 2014/0129 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS talous- ja sosiaalikomitean kokoonpanon vahvistamisesta FI FI PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Euroopan unionin
EMUN KEHITTÄMINEN JA SUOMEN KANTA
EMUN KEHITTÄMINEN JA SUOMEN KANTA Timo Miettinen, FT Eurooppa-tutkimuksen verkosto Helsingin yliopisto Presentation Name / Firstname Lastname 07/11/2017 1 EMU:N UUDISTUSTYÖN TAVOITTEET Nyt esitetyt vaihtoehdot
SUUNTA SUOMELLE SDP:N TALOUSPOLITIIKAN LINJA FINANSSIKRIISIN PITKÄ VARJO UUTTA TYÖTÄ VIENTIVETOISELLA KASVULLA
SUUNTA SUOMELLE UUTTA TYÖTÄ VIENTIVETOISELLA KASVULLA SDP:N TALOUSPOLITIIKAN LINJA SDP:n talouspolitiikan kantava linja on kestävä, työllistävä kasvu. Kasvu on väline tavoiteltaessa eheää, oikeudenmukaista
Ehdotus NEUVOSTON ASETUS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 3.12.2012 COM(2012) 682 final 2012/0321 (NLE) C7-0421/12 Ehdotus NEUVOSTON ASETUS eurooppalaiseen tutkimusinfrastruktuurikonsortioon (ERIC) sovellettavasta yhteisön oikeudellisesta
Ajankohtaiset asiat EU:ssa. 29.10.2014 Niina Pautola-Mol Neuvotteleva virkamies VNEUS
Ajankohtaiset asiat EU:ssa 29.10.2014 Niina Pautola-Mol Neuvotteleva virkamies VNEUS Ajankohtaiset haasteet EU:ssa Heikko talouskasvu Korkea työttömyys, erityisesti nuorisotyöttömyys Investointien vähäisyys
FI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI A8-0278/2. Tarkistus. Christel Schaldemose ja muita
6.4.2016 A8-0278/2 2 Johdanto-osan A kappale A. katsoo, että sisämarkkinat ovat keskeinen unionin talouskasvua ja työpaikkojen luomista elvyttävä väline; A. katsoo, että sisämarkkinat ovat keskeinen unionin
Ehdotus NEUVOSTON LAUSUNTO. Maltan talouskumppanuusohjelmasta
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.11.2013 COM(2013) 909 final 2013/0399 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON LAUSUNTO Maltan talouskumppanuusohjelmasta FI FI 2013/0399 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON LAUSUNTO Maltan talouskumppanuusohjelmasta
EU:N KEHITYS JA UNIONIN DEMOKRAATTINEN OIKEUTUS TIMO MIETTINEN, FT, YLIOPISTOTUTKIJA EUROOPPA-TUTKIMUKSEN VERKOSTO HELSINGIN YLIOPISTO
EU:N KEHITYS JA UNIONIN DEMOKRAATTINEN OIKEUTUS TIMO MIETTINEN, FT, YLIOPISTOTUTKIJA EUROOPPA-TUTKIMUKSEN VERKOSTO HELSINGIN YLIOPISTO 28/09/2017 1 EU JA DEMOKRATIA Kysymys demokraattisesta oikeutuksesta
LAUSUNTOLUONNOS. FI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI. Euroopan parlamentti 2015/0068(CNS) 1.9.2015. oikeudellisten asioiden valiokunnalta
Euroopan parlamentti 2014-2019 Oikeudellisten asioiden valiokunta 2015/0068(CNS) 1.9.2015 LAUSUNTOLUONNOS oikeudellisten asioiden valiokunnalta talous- ja raha-asioiden valiokunnalle ehdotuksesta neuvoston
14129/15 msu/mmy/vl 1 DG B 3A. Euroopan unionin neuvosto. Bryssel, 20. marraskuuta 2015 (OR. en) 14129/15 SOC 668 EMPL 438 ECOFIN 853 POLGEN 166
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 20. marraskuuta 2015 (OR. en) 14129/15 SOC 668 EMPL 438 ECON 853 POLGEN 166 ILMOITUS Lähettäjä: Neuvoston pääsihteeristö Vastaanottaja: Pysyvien edustajien komitea (Coreper
EU27-PÄÄMIESTEN TULEVAISUUSPOHDINNAN JA ROOMAN JULISTUKSEN SEURANTA
EU27-PÄÄMIESTEN TULEVAISUUSPOHDINNAN JA ROOMAN JULISTUKSEN SEURANTA TIMO MIETTINEN, FT, YLIOPISTOTUTKIJA EUROOPPA-TUTKIMUKSEN VERKOSTO HELSINGIN YLIOPISTO E 29/2017 vp Valtioneuvoston selvitys: EU27-päämiesten
Ehdotus NEUVOSTON ASETUS. asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Liettuan toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 4.6.2014 COM(2014) 325 final 2014/0169 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Liettuan toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi FI FI PERUSTELUT 1.
Suositus NEUVOSTON SUOSITUS. Luxemburgin vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.5.2012 COM(2012) 315 final Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Luxemburgin vuoden 2012 kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä annettu Luxemburgin vuosien 2012 2015
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN KESKUSPANKILLE
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 30.5.2000 KOM(2000) 346 lopullinen 2000/0137 (CNS) 2000/0134 (CNS) 2000/0138 (CNB) KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN KESKUSPANKILLE
10777/14 eho/hkd/pt DGG 1A
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO Bryssel, 16. kesäkuuta 2014 (19.06) (OR. en) 10777/14 UEM 236 ECON 623 SOC 476 COMPET 378 ENV 577 EDUC 214 RECH 273 ENER 281 JAI 475 ILMOITUS Lähettäjä: Pääsihteeristö Vastaanottaja:
13677/15 sas/ess/kkr 1 DPG
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 10. marraskuuta 2015 (OR. en) 13677/15 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Neuvoston pääsihteeristö Pysyvien edustajien komitea / Neuvosto Asia: Eurooppalainen ohjausjakso
Työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin *
P5_TA(2002)0498 Työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön soveltaminen itsenäisiin ammatinharjoittajiin * Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston suositukseksi työturvallisuus-
Finanssikriisistä pankkiunioniin
Finanssikriisistä pankkiunioniin Kauppakamarilounas Turussa 26.5.2014 Johtokunnan varapuheenjohtaja Pentti Hakkarainen Finanssikriisi jätti pitkän jäljen Bruttokansantuote Yhdysvallat Euroalue Japani Suomi
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO KOMISSION TIEDONANTOEUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN KESKUSPANKILLE
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 28.6.2006 KOM(2006) 320 lopullinen 2006/0109 (CNS) 2006/0110 (CNB) KOMISSION TIEDONANTOEUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN KESKUSPANKILLE euroon ja Sloveniaan
LIITE. asiakirjaan. ehdotus neuvoston päätökseksi. ehdotuksesta energiayhteisön energiainfrastruktuurihankkeiden luettelon hyväksymiseksi
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 19.7.2016 COM(2016) 456 final ANNEX 3 Lisäys asiakirjaan COM(2016) 456 final Täydennys alkuperäisen menettelyn liitteeeseen 3 LIITE asiakirjaan ehdotus neuvoston päätökseksi ehdotuksesta
Ehdotus NEUVOSTON ASETUS. asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Latvian toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 5.6.2013 COM(2013) 337 final 2013/0176 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Latvian toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi FI FI PERUSTELUT 1.
Finanssipolitiikka EU:ssa. Finanssineuvos Marketta Henriksson
Finanssipolitiikka EU:ssa Finanssineuvos Marketta Henriksson Perussopimus asettaa rajat Julkisen talouden alijäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen ei saa ylittää kolmea prosenttia Julkisen velan suhde
8340/11 VHK/mrc DG G 2B
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO Bryssel, 20. huhtikuuta 2011 (OR. en) 8340/11 Toimielinten välinen asia: 2011/0007 (CNS) SOC 293 ECON 172 EDUC 63 SÄÄDÖKSET JA MUUT VÄLINEET Asia: NEUVOSTON PÄÄTÖS jäsenvaltioiden
EUROOPAN UNIONI. Periaatteita LÄHDE: OTAVAN OPEPALVELU
EUROOPAN UNIONI Periaatteita LÄHDE: OTAVAN OPEPALVELU INTEGRAATIO = Euroopan yhdentyminen ja EU-maiden tiivistyvä yhteistyö o o o taloudellista poliittista sotilaallista YHDENTYMISEN TAUSTALLA TOISEN MAAILMANSODAN
KANSALLISEN PARLAMENTIN PERUSTELTU LAUSUNTO TOISSIJAISUUSPERIAATTEESTA
Euroopan parlamentti 2014-2019 Oikeudellisten asioiden valiokunta 21.6.2016 KANSALLISEN PARLAMENTIN PERUSTELTU LAUSUNTO TOISSIJAISUUSPERIAATTEESTA Asia: Liettuan tasavallan parlamentin perusteltu lausunto
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 22. syyskuuta 2016 (OR. en)
Conseil UE Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 22. syyskuuta 2016 (OR. en) Toimielinten välinen asia: 2016/0209 (CNS) 12041/16 LIMITE PUBLIC FISC 133 ECOFIN 782 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Puheenjohtajavaltio
Valtioneuvoston kanslia PERUSMUISTIO VNK VNEUS Korhonen Ville(VNK) Käsittelyvaihe ja jatkokäsittelyn aikataulu
Valtioneuvoston kanslia PERUSMUISTIO VNK2017-00050 VNEUS Korhonen Ville(VNK) 19.05.2017 Asia Komission tiedonanto Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin perustamisesta Kokous U/E/UTP-tunnus E 59/2016
Eurooppa-tason työmarkkinayhteistyö Sosiaalidialogin merkitys. Case 2: Eurooppalaisen talousohjausjakson paikallistaminen -hanke
Eurooppa-tason työmarkkinayhteistyö Sosiaalidialogin merkitys Case 2: Eurooppalaisen talousohjausjakson paikallistaminen -hanke 2018-2020 Kunta-alan sosiaalisen vuoropuhelun piirissä CEMR ja EPSU, komission
Suomi jäljessä euroalueen talouskasvusta Mitä tehdä?
Suomen Pankki Suomi jäljessä euroalueen talouskasvusta Mitä tehdä? Euro & talous 3/2015 1 Keventynyt rahapolitiikka tukee euroalueen talousnäkymiä 2 Rahapolitiikan ohella öljyn hinnan lasku keskeinen taustatekijä
RESTREINT UE. Strasbourg COM(2014) 447 final 2014/0208 (NLE) This document was downgraded/declassified Date
EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 1.7.2014 COM(2014) 447 final 2014/0208 (NLE) This document was downgraded/declassified Date 23.7.2014 Ehdotus NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EY) N:o 2866/98 muuttamisesta Liettuaa
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 24. marraskuuta 2016 (OR. en)
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 24. marraskuuta 2016 (OR. en) Toimielinten välinen asia: 2016/0209 (CNS) 13885/16 SC 181 ECON 984 SÄÄDÖKSET JA MUUT VÄLINEET Asia: NEUVOSTON DIREKTIIVI direktiivin 2011/16/EU
Oikeudellisten asioiden valiokunta ILMOITUS JÄSENILLE (26/2010)
EUROOPAN PARLAMENTTI 2009-2014 Oikeudellisten asioiden valiokunta 11.11.2010 ILMOITUS JÄSENILLE (26/2010) Asia: Ruotsin Riksdagenin lausunto perusteluineen muutetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin
Euroopan talouden tulevaisuuden vaihtoehdot
Euroopan talouden tulevaisuuden vaihtoehdot Lauri Holappa Ratkaisuja maailmantalouden kriisiin 10.9. 8.10.2012 Helsingin suomenkielinen työväenopisto 1 Luennon sisältö 1. Mitkä vaihtoehdot ovat mahdottomia?
Suositus NEUVOSTON SUOSITUS. Luxemburgin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.5.2015 COM(2015) 265 final Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Luxemburgin vuoden 2015 kansallisesta uudistusohjelmasta ja samassa yhteydessä annettu neuvoston lausunto Luxemburgin
TARKISTUKSET 1-15. FI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI 2013/2130(INI) 17.12.2013. Lausuntoluonnos Nuno Melo. PE524.619v01-00
EUROOPAN PARLAMENTTI 2009-2014 Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta 17.12.2013 2013/2130(INI) TARKISTUKSET 1-15 Nuno Melo (PE524.605v01-00) Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanosta
Taloudellisen tilanteen kehittyminen
#EURoad2Sibiu Taloudellisen tilanteen kehittyminen Toukokuu 219 KOHTI YHTENÄISEMPÄÄ, VAHVEMPAA JA DEMOKRAATTISEMPAA UNIONIA EU:n kunnianhimoinen työllisyyttä, kasvua ja investointeja koskeva ohjelma ja
SUOMEN PANKIN AJANKOHTAISIA ARTIKKELEITA TALOUDESTA
SUOMEN PANKIN AJANKOHTAISIA ARTIKKELEITA TALOUDESTA Sisältö Eurooppa-integraatio etenee, mutta vasta syksyllä 3 BLOGI Eurooppa-integraatio etenee, mutta vasta syksyllä 20.7.2015 10:00 BLOGI SAMU KURRI
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS. alueiden komitean kokoonpanon vahvistamisesta
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 11.6.2014 COM(2014) 226 final 2014/0128 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS alueiden komitean kokoonpanon vahvistamisesta FI FI PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Euroopan unionin toiminnasta
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 18.2.2014 COM(2014) 81 final 2014/0041 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin kannasta Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan väliseen vapaakauppasopimukseen
Julkisen talouden näkymät Eläketurva. Finanssineuvos Tuulia Hakola-Uusitalo Työeläkepäivät, Eläketurvakeskus 17.11.2009
Julkisen talouden näkymät Eläketurva Finanssineuvos Tuulia Hakola-Uusitalo Työeläkepäivät, Eläketurvakeskus 17.11.2009 Julkisen talouden tasapaino pitkällä aikavälillä Julkinen talous ei saa pitkällä aikavälillä
1716 der Beilagen XXIV. GP - Vorlage gem. Art. 23i Abs. 4 B-VG - 07 finnischer Beschluss (Normativer Teil) 1 von 8
1716 der Beilagen XXIV. GP - Vorlage gem. Art. 23i Abs. 4 B-VG - 07 finnischer Beschluss (Normativer Teil) 1 von 8 Euroopan unionin virallinen lehti ISSN 1725-261X L 91 Suomenkielinen laitos Lainsäädäntö
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 7. marraskuuta 2016 (OR. en)
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 7. marraskuuta 2016 (OR. en) 13883/16 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Neuvoston pääsihteeristö Pysyvien edustajien komitea / Neuvosto Asia: Eurooppalainen ohjausjakso
Euroopan Unionin talouskriisi ja Suomen talouden näkymät
Euroopan Unionin talouskriisi ja Suomen talouden näkymät Sixten Korkman ETLA Suuryritysten riskienhallintapäivä, Finlandia talo 25.1.2012 If Vahinkovakuutusyhtiö Globaalinen talouskehitys Iso murros: muuttuva
A8-0309/12. João Ferreira, João Pimenta Lopes, Miguel Viegas, Neoklis Sylikiotis, Takis Hadjigeorgiou, Matt Carthy GUE/NGL-ryhmän puolesta
21.10.2016 A8-0309/12 12 João Ferreira, João Pimenta Lopes, Miguel Viegas, Neoklis Sylikiotis, Takis Hadjigeorgiou, Matt Carthy 2 a kohta (uusi) 2 a. toteaa, että sosiaalisten indikaattoreiden käyttöönotto,
Kevät 2004 - Mitä vaikutusmahdollisuuksia Suomella on Euroopan unionin päätöksentekojärjestelmässä?
Ylioppilaskoetehtäviä YH4-kurssi Eurooppalaisuus ja Euroopan unioni Alla on vanhoja Eurooppalaisuus ja Euroopan unioni -kurssiin liittyviä reaalikoekysymyksiä. Kevät 2004 - Mitä vaikutusmahdollisuuksia
EU-päätöksenteko toimittajan näkökulmasta. Pekka Nurminen Kevät 2013
EU-päätöksenteko toimittajan näkökulmasta Pekka Nurminen Kevät 2013 Mikä EU on? 27 kohta 28 - jäsenvaltion ja noin 500 miljoonan kansalaisen yhteisö Ei liittovaltio, vaan valtioiden liitto mutta EU:ssa
PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS
EUROOPAN PARLAMENTTI 2009-2014 Istuntoasiakirja 13.12.2011 B7-0729/2011 PÄÄTÖSLAUSELMAESITYS suullisesti vastattavien kysymysten B7-0673/2011 ja B7-0674/2011 johdosta työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan
Bryssel, 31. maaliskuuta 2014 (OR. en) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO 8305/14 ADD 1. Toimielinten välinen asia: 2013/0444 (NLE) PI 39
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO Bryssel, 31. maaliskuuta 2014 (OR. en) Toimielinten välinen asia: 2013/0444 (NLE) 8305/14 ADD 1 PI 39 ILMOITUS: I/A-KOHTA Lähettäjä: Neuvoston pääsihteeristö Vastaanottaja: Päivämäärä
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.10.2016 COM(2016) 658 final 2016/0322 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS. asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Kyproksen toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 16.5.2007 KOM(2007) 257 lopullinen 2007/0091 (CNB) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Kyproksen toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi
JULKINEN TALOUS ENSI VAALIKAUDELLA
Verot, menot ja velka JULKINEN TALOUS ENSI VAALIKAUDELLA - VALTION MENOT 2012-2015 - VEROTUKSEN TASO 1 Ruotsi Bulgaria Suomi Viro Malta Luxemburg Unkari Itävalta Saksa Tanska Italia Belgia Alankomaat Slovenia
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 26.8.2015 COM(2015) 407 final 2015/0181 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS julkisten hankintojen komiteassa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta Ukrainan liittymiseen
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 22. toukokuuta 2017 (OR. en) Jeppe TRANHOLM-MIKKELSEN, Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 22. toukokuuta 2017 (OR. en) 9235/17 SAATE Lähettäjä: Saapunut: 22. toukokuuta 2017 Vastaanottaja: Kom:n asiak. nro: ECOFIN 368 UEM 117 SOC 346 EMPL 261 COMPET 363 ENV
9473/19 team/mn/si 1 ECOMP 1A
Bryssel, 17. toukokuuta 2019 (OR. en) 9473/19 YHTEENVETO ASIAN KÄSITTELYSTÄ Lähettäjä: Vastaanottaja: Neuvoston pääsihteeristö Valtuuskunnat Ed. asiak. nro: 9021/19 ECON 507 UEM 149 SOC 377 EMPL 285 Asia:
Ajankohtaista rahoitusmarkkinoilta
Erkki Liikanen Suomen Pankki Ajankohtaista rahoitusmarkkinoilta Kesäkuu 2015 Eduskunnan talousvaliokunta 30.6.2015 Julkinen 1 Sisällys Keveä rahapolitiikka tukee euroalueen talousnäkymiä EU:n tuomioistuimen
Euroopan unionin neuvosto Luxemburg, 12. kesäkuuta 2017 (OR. en)
Euroopan unionin neuvosto Luxemburg, 12. kesäkuuta 2017 (OR. en) 10001/17 ECON 497 UEM 189 SÄÄDÖKSET JA MUUT VÄLINEET Asia: NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa annetun päätöksen
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 24. heinäkuuta 2015 (OR. en) Euroopan komission pääsihteerin puolesta Jordi AYET PUIGARNAU, johtaja
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 24. heinäkuuta 2015 (OR. en) Toimielinten välinen asia: 2015/0156 (NLE) 11206/15 WTO 157 SERVICES 25 COMER 104 EHDOTUS Lähettäjä: Saapunut: 23. heinäkuuta 2015 Vastaanottaja:
PUBLIC LIMITE FI EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO. Bryssel, 24. tammikuuta 2012 (26.01) (OR. en) 15915/11 LIMITE PV CONS 64 ECOFIN 704
Conseil UE EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO Bryssel, 24. tammikuuta 2012 (26.01) (OR. en) 15915/11 LIMITE PUBLIC PV CONS 64 ECOFIN 704 EHDOTUS PÖYTÄKIRJAKSI Asia: Euroopan unionin neuvoston ylimääräinen istunto
ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2007 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin omien varojen järjestelmän tulevaisuudesta 1,
P7_TA(2014)0432 Omien varojen järjestelmä * Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. huhtikuuta 2014 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (05602/2014
5814/19 team/msu/si 1 ECOMP 1A
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 1. helmikuuta 2019 (OR. en) 5814/19 ECON 70 UEM 22 SOC 49 EMPL 38 COMPET 77 ENV 84 EDUC 34 RECH 57 ENER 40 JAI 66 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Asia: Neuvoston pääsihteeristö
Talouskasvun edellytykset
Pentti Hakkarainen Suomen Pankki Talouskasvun edellytykset Martti Ahtisaari Instituutin talousfoorumi 16.5.2016 16.5.2016 Julkinen 1 Talouden supistuminen päättynyt, mutta kasvun versot hentoja Bruttokansantuotteen
Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS. liiallisen alijäämän olemassaolosta Belgiassa annetun päätöksen 2010/283/EU kumoamisesta
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.6.2014 COM(2014) 437 final Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS liiallisen alijäämän olemassaolosta Belgiassa annetun päätöksen 2010/283/EU kumoamisesta FI FI Suositus NEUVOSTON PÄÄTÖS
Sosiaalisen vuoropuhelun elvyttäminen
Sosiaalisen vuoropuhelun elvyttäminen Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten, Euroopan komission ja Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion lausuma Työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun edistäminen
10416/19 ess/as/jk 1 LIFE.1.C
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 21. kesäkuuta 2019 (OR. en) 10416/19 SOC 496 EMPL 384 ECON 649 EDUC 328 SAN 310 GENDER 30 ANTIDISCRIM 20 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Asia: Neuvoston pääsihteeristö
12310/16 pmm/mmy/pt 1 DG F 2B
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 19. syyskuuta 2016 (OR. en) Toimielinten välinen asia: 2015/0310 (COD) 12310/16 ILMOITUS Asia: Äänestystulos VOTE 52 INF 161 PUBLIC 57 CODEC 1280 Euroopan parlamentin
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO. Bryssel, 15. toukokuuta 2008 (22.05) (OR. en) 9192/08. Toimielinten välinen asia: 2008/0096 (CNB) UEM 110 ECOFIN 166
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO Bryssel, 15. toukokuuta 2008 (22.05) (OR. en) 9192/08 Toimielinten välinen asia: 2008/0096 (CNB) UEM 110 ECOFIN 166 SAATE Lähettäjä: Euroopan komission pääsihteerin puolesta Jordi
FI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI A8-0047/13. Tarkistus. Sophie Montel, Mireille D Ornano, Florian Philippot EFDD-ryhmän puolesta
7.3.2018 A8-0047/13 13 Johdanto-osan G kappale G. toteaa, että kohentunut taloustilanne tarjoaa mahdollisuuksia kunnianhimoisten ja sosiaalisesti tasapainoisten rakenneuudistusten toteuttamiseen ja erityisesti
Liite 1. Suomen kilpailukyky. Lauri Lyly Talousneuvosto
Liite 1 Suomen kilpailukyky Lauri Lyly Talousneuvosto 21.8.2012 21.8.2012 1 Palkat ovat nousseet Suomessa keskimääräistä nopeammin Lähde: Euroopan komissio 21.8.2012 2 Myös tuottavuus on noussut Suomessa
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 10. maaliskuuta 2015 (OR. en)
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 10. maaliskuuta 2015 (OR. en) Toimielinten välinen asia: 2014/0259 (NLE) 6732/15 SÄÄDÖKSET JA MUUT VÄLINEET Asia: SOC 150 EMPL 77 MIGR 13 JAI 149 NEUVOSTON PÄÄTÖS jäsenvaltioiden
FINANSSIPOLITIIKAN UUDET PUITTEET
FINANSSIPOLITIIKAN UUDET PUITTEET Talous- ja rahaliiton vakauden turvaamiseen tarvitaan lujat rakenteet, jotka estävät julkistalouden ajautumisen kestämättömään tilanteeseen. Osana talouspolitiikan ohjauspakettia
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 11.8.2017 COM(2017) 436 final 2017/0202 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan osallistumista Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuteen
9291/17 mba/eho/vb 1 DG B 1C - DG G 1A
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 12. kesäkuuta 2017 (OR. en) 9291/17 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Neuvoston pääsihteeristö Pysyvien edustajien komitea / Neuvosto ECON 397 UEM 146 SOC 377 EMPL 291
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 25.7.2017 COM(2017) 384 final 2017/0162 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja Armenian tasavallan välisen viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen
TORSTAI 7. JOULUKUUTA 2017 (klo 10.00) 1. Esityslistan hyväksyminen
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 6. joulukuuta 2017 14944/17 OJ CONS 69 EMPL 581 SOC 763 SAN 443 CONSOM 378 ESITYSLISTAEHDOTUS EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO (Työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO. Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS. asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Maltan toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 16.5.2007 KOM(2007) 260 lopullinen 2007/0093 (CNB) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS asetuksen (EY) N:o 974/98 muuttamisesta Maltan toteuttaman euron käyttöönoton vuoksi (komission
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 4. joulukuuta 2017 (OR. en) Jeppe TRANHOLM-MIKKELSEN, Euroopan unionin neuvoston pääsihteeri
Euroopan unionin neuvosto Bryssel, 4. joulukuuta 2017 (OR. en) Toimielinten välinen asia: 2017/0317 (NLE) 15374/17 COLAC 134 EHDOTUS Lähettäjä: Saapunut: 1. joulukuuta 2017 Vastaanottaja: Kom:n asiak.
Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.2.2017 COM(2017) 73 final 2017/0027 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin puolesta omaksuttavan kannan vahvistamisesta osapuolten konferenssissa Rotterdamin yleissopimuksen
Työministeriö EDUSKUNTAKIRJELMÄ TM
Työministeriö EDUSKUNTAKIRJELMÄ TM2005-00146 MP Vattulainen Eeva 21.10.2005 VASTAANOTTAJA Eduskunta Suuri valiokunta Viite Asia EU/Komission tiedonanto neuvostolle, parlamentille ja sosiaalikomitealle