Kotimaiset valkuaiskasvit lypsylehmien rehuna
|
|
- Kristiina Aro
- 8 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Kotimaiset valkuaiskasvit lypsylehmien rehuna Kaisa Kuoppala Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT Ratkaisuja rehuntuotannon kannattavuuteen ja kestävyyteen muuttuvassa ilmastossa Työpaja Nivalassa
2 Lypsylehmän valkuaisrehut Suurin osa lehmien valkuaisesta tulee perusrehuista (säilörehu, vilja, kokoviljasäilörehu) Rypsirouhe tai puriste (neljäsosa kotimaista) Palkoviljat Herne, härkäpapu, lupiini Siemenet osana väkirehua Palkokasvit tuoreena tai mukana kokoviljasäilörehuseoksissa Herne, virnat, härkäpapu Säilörehu tai syöttö suoraan kasvustosta Nurmipalkokasvit Apilat tärkeimpiä Säilörehu, kuivaheinä tai laidunnus 2
3 Miksi palkokasveja? Typensitojakasveja ottavat typpeä ilmasta juurinystyräbakteerien avulla vähentää N-lannoituksen tarvetta Hyvä esikasviarvo, jättävät typpeä myös seuraavalle Luomuviljelyssä välttämätön ravinnekiertojen toimivuuden kannalta Yksivuotiset palkokasvit katkaisevat apilakiertoa ja helpottavat lannanlevitystä Lisäävät biodiversiteettiä Positiivisia (ja negatiivisia) ympäristövaikutuksia Joustoa korjuuaikaan, sulavuus ei laske samaan tahtiin kuin heinillä Lisää rehujen syöntiä (ja maitotuotosta) Parantaa maitorasvan laatua ihmisravitsemuksen kannalta
4 Palkoviljojen mahdollisuudet lehmien ruokinnassa Soveltuvat monipuoliseen rehukäyttöön siemen väkirehuksi herne, härkäpapu, sinilupiini koko kasvi kokoviljasäilörehuksi herne, härkäpapu valkolupiini? Sisältävät sekä energiaa että valkuaista energiavarastona tärkkelys tai rasva valkuaisen laatu pötsihajoavuus, aminohappokoostumus Sisältävät haitta-aineita pötsimikrobit hajottavat niitä, joten niistä ei ole lehmille haittaa 4
5 Palkoviljat verrattuna rypsiin ja soijaan Raakavalkuaista selvästi vähemmän, mutta tärkkelystä enemmän kuin valkuaisrehuissa Suuri hvo-arvo, > 0,80 Valkuaisessa metioniinia hyvin niukasti Sisältävät fosforia (g/kg ka) vähemmän kuin rypsi (9,4) herne (5,2) härkäpapu ja lupiini (6,5) Palkoviljat verrattuna viljoihin Raakavalkuaista selvästi enemmän, mutta tärkkelystä vähemmän kuin viljoissa viljoissa tärkkelystä > g/kg ka viljoissa raakavalkuaista < 134 g/kg ka 5
6 Kotimaiset palkoviljat lypsylehmille Tutkimustuloksia niukasti, lähinnä vain herneestä Härkäpapu- ja herne-vilja säilörehua tutkittu yhdessä kokeessa MTT Maaningalla Lupiinista ei ole lainkaan kotimaisia tutkimustuloksia naudoilla Helsingin yliopistossa Viikissä on meneillään tutkimusprojekti, jossa selvitetään palkoviljojen käyttöä lypsylehmillä Härkäpapu ja sinilupiini väkirehuina Valkolupiini säilörehuna 6
7 Hernettä vai rypsiä 1 Perusrehuna 2. sadon timotei-nurminata-puna-apilasäilörehu, vapaasti annettuna; apilan osuus 40%, D-arvo 63.6 %, RV 14.1% Väkirehuna ohra-kauraseos (1:1) 8 kg/pv (K) Valkuaistäydennyksenä (yhtä paljon typpeä kaikista lisävalkuaisista) rypsirouhe (21.8 % = 1.7 kg/pv) (R) herne (41,8 % = 3.3 kg/pv) (H) herne + luomurypsi ( %) = kg /pv (HR) Tulokset julkaistu: KHALILI, H., KUUSELA, E., SAARISALO, E., SUVITIE, M Use of rapeseed and pea grain protein supplements for organic milk production. Agricultural and Food Science in Finland 8, 3: KHALILI, H., SAARISALO, E., SUVITIE, M., KUUSELA, E Herne ja rypsi valkuaisrehuina luonnonmukaisessa maidontuotannossa. Koetoiminta ja käytäntö 56, 1( ): 2.
8 Maitotuotos, EKM kg/pv Kontrolli Rypsi Herne H+R Kontrolli ohra-kauraseos (1:1) 8 kg/pv; rypsirouhe 1.7 kg/pv (R); herne 3.3 kg/pv (H); herne + luomurypsi kg/pv (HR)
9 Valkuaistuotos, g/pv Kontrolli Rypsi Herne H+R
10 Hernettä vai rypsiä 2 Perusrehuna 1. sadon timotei-nurminatasäilörehu vapaasti Raakavalkuainen 16.0% Väkirehuna ohra-kauraseos (1:1) 10 kg/pv (Kontr.) Raakavalkuainen 12.9 % Valkuaistäydennyksenä (yhtä paljon typpeä kaikista lisävalkuaisista) rypsirouhe 2 kg/pv (Rypsi) kuiva herne (Herne-k) murskesäilötty herne (Herne-m) Tulokset jukaistu: AHVENJÄRVI, S., VANHATALO, A., JAAKKOLA, S Herne lisää lehmien maitotuotosta. Koetoiminta ja käytäntö 62, 2( ): s. 6. VANHATALO, A., AHVENJÄRVI, S., JAAKKOLA, S Metabolic and production responses in dairy cows fed peas or rapeseed meal on grass silage based diet. In: The X International symposium on ruminant physiology : August 30th to September 4th 2004, Copenhagen, Denmark : short papers. Journal of animal and feed sciences 13, Suppl. 1:
11 Herneen vaikutus maitotuotokseen, EKM kg/pv Kontr. Rypsi Herne-k Herne-m Valkuaislisä nosti maitotuotosta Valkuaisrehujen välillä ei merkitseviä eroja
12 Herne lypsylehmän valkuaislisänä Ei ole aivan rypsin veroinen Ei lisää rehuvalkuaisen virtausta ohutsuoleen Herneen valkuaisen pötsihajoavuus suuri Sopii hyvin, jos säilörehun sulavuus on hyvä, mutta valkuaispitoisuus matala Herne vaikuttaa edullisesti Saattaa lisätä säilörehun syöntiä Lisää pötsimikrobien energian saantia Voi lisätä mikrobivalkuaisen muodostusta pötsissä Korvaa ruokinnassa rehuviljaa 12
13 Härkäpapututkimuksia maailmalla Soijaa voi korvata härkäpavulla vaikuttamatta maitotuotokseen Maidon ja plasman ureapitoisuudet matalammat härkäpapuruokinnalla Lupiinilla voidaan korvata soija jopa kokonaan korkeatuottoisen lypsylehmän ruokinnassa Lupiinin rasvahappokoostumus voi vaikuttaa maidon rasvan koostumukseen 13
14 Ehtiikö härkäpapu puitavaksi Nivalan korkeudella? Lämpösumman kertyminen mennessä eri vuosina. Ilmatieteen laitos, Toholampi Herne ehtii paremmin! 14
15 Palkokasvit kokoviljasäilörehuna Puhdas palkoviljakasvusto runsas sato korjuu ja säilöntä haasteellista pieni kuiva-ainepitoisuus pieni sokeripitoisuus suuri puskurikapasiteetti Seoksena viljakasvin kanssa parantavat viljapohjaisten säilörehujen sulavuutta lisäävät seoksen raakavalkuaispitoisuutta herne-ohra, herne-kaura härkäpapu-vehnä Valkolupiinin potentiaali säilörehuna? 15
16 Herne, härkäpapu, virnat, lupiinit säilörehuna Vaativat pitkän kasvuajan tuleentuaakseen, mutta kokoviljasäilörehuksi korjattuna ehtivät pohjoisempanakin Korkea siemenkustannus mutta pienempi lannoitekustannus ja esikasviarvo kompensoivat Vaihtoehto viljelykiertoon sekä tavanomaisessa että luomutuotannossa Viljellään usein vahvakortisten viljojen kanssa seoksena Käyttö ruokinnassa rehuanalyysin mukaan! Suuremmat haasteet viljelyssä, korjuussa, ruokintamenetelmissä kuin ruokinnassa 16
17 Haasteita Viljelyn epävarmuus, sadon määrän ja laadun vaihtelut Usein vaateliaita kasveja kasvuolojen suhteen Säilörehun valkuaispitoisuus suhteessa sulavaan energiaan voi nousta typen hyväksikäyttö maidontuotannossa huononee sonnan ja erityisesti virtsan mukana erittyvä typen määrä lisääntyy Korkea Ca-pitoisuus Monipuolisuus on valttia Viljelyvarmuutta ja rehuarvoa lisää monen kasvin seoksen käyttäminen Sopivat ruokintaan seoksena nurmisäilörehun kanssa Märehtijät syövät enemmän useammasta kasvilajista tehtyä säilörehua kuin yhdestä 17
18 Kokoviljasäilörehua palkokasveista Kokoviljasäilörehuksi seoskasvustona viljojen kanssa Vilja pitää rentovartiset herneen ja virnan pystyssä Viljelyvarmuus lisääntyy, kasvitaudit vähenevät Palkokasvit parantavat kokoviljasäilörehun rehuarvoa pelkkään viljaan verrattuna Seoksen kasvilajit kannattaa valita sekä kasvien ominaisuuksien että ruokintatilanteen kannalta (millaista rehua tarvitaan) Paljon massaa vai hyvä sulavuus ja korkea valkuaispitoisuus? Käytetäänkö rehu korkeatuottoisille lehmille, lihanaudoille, hiehoille tai ummessa oleville Käytettävissä olevat peltolohkot, maalajit 18
19 Kokoviljasäilörehua palkokasveista 2 Sulavuus ja rehuarvo riippuvat kasvilajeista, - lajikkeista ja kasvuoloista sekä korjuuajankohdasta Sulavuutta huonontaa viljan suuri määrä Herneen sulavuus pysyy kauan korkeana ja jopa nousee kasvukauden edetessä (siis kasvaa edelleen) Korjuu kun vilja maitotuleentumisasteella ja palot täyttyneet Korjuu viljan kehitysasteen mukaan, koska palkokasvin sulavuuden kehitys hidasta Aiemminkin, jos kasvusto uhkaa lakoontua Korjuu mieluiten suoraan korjaavalla menetelmällä Härkäpavulla luja korsi voi puhkoa paalimuovin ja haitata rehun tiivistämistä Happopohjaiset säilöntäaineet 19
20 Kokoviljakasvustojen raakavalkuaispitoisuuksia Rehutaulukot ( Kokoviljasäilörehu ohrasta 100 g/kg ka Härkäpapusäilörehu (vihreät siemenet) 190 g/kg ka Herne- ja virnasäilörehu (kukinnan alku) 200 g/kg ka Juutinen, E Säilörehua herneestä ja härkäpavusta. Nauta 4, sivut Hernekaurasäilörehu 159 g/kg ka Härkäpapukaurasäilörehu 152 g/kg ka 20
21 Herne-kaura- ja härkäpapu-kaurasäilörehut Lypsylehmillä MTT Maaningan kokeessa (Juutinen ym. 2011) 35,0 30,0 25,0 30,8 33,1 33,2 20,0 15,0 12,3 12,9 14,4 10,0 5,0 0, D-arvo, g/kg ka 2.sato nurmi herne-kaura härkäpapu-kaura Syönti, kg ka EKM, kg/pv RV, g/kg ka 21
22 Ulkomaisia koetuloksia Ruotsalainen herne-kaura- vs. nurmi-apila-säilörehut vs. seos ja 2 väkirehutasoa (7 ja 10 kg /pv) Seos +7 kg sama maitotuotos kuin muilla 10 kg tasolla Monipuolinen säilörehun kasvilajiseos säästää väkirehua Englantilainen herne-vehnä- vs. nurmisäilörehu ja 2 vr-tasoa (4 ja 8 kg/pv) Herne-kaura + 4 kg vr sama tuotos kuin nurmisäilörehu + 8 kg VR 22
23 Härkäpapu-kevätvehnä säilörehu ruotsalainen koe Raakavalkuaista, g/kg ka Kuiva-ainesato Härkäpapu-vehnä Herne-kaura Aik. Keskim. Myöh. Martinsson, K. 2011, SLU 23
24 Härkäpapu-vehnä hyvää rehua lehmille Syönti yht., kg ka/pv EKM, kg/pv Aik. Keskim. Myöh. Seos 30 Seos Härkäpapu-kevätvehnä-kokoviljasäilörehu oli helposti säilöttävää ja sen maittavuus oli hyvä Rehuarvo oli parhaimmillaan, kun se korjattiin härkäpavun palkojen saavutettua täyden kokonsa. Tällaisen rehun rehuarvot olivat: 10-10,5 MJ/kg ka (D-arvo ) g NDF/kg ka g raakavalkuaista/kg ka Hyvälaatuisen nurmisäilörehun lisääminen ei lisännyt syöntiä tai tuotosta Martinsson, K. 2011, SLU Ruotsin Maatalousyliopisto, Uumaja 24
25 Ruukissa kasvatettiin viime kesänä erilaisia palkokasvin ja viljan seoksia: Härkäpavut Tangenta Fuego Kontu Herneet Dolores Florida Arvika Jermu Viljat Wappu-vehnä Wilhelm-kaura Kuvassa Fuego- ja Kontu härkäpapupalkoja 09/2011 Saarinen ym. julkaisematon (Hanke: Edistystä Luomutuotantoon) 25
26 Härkäpapu kesä 2012 Kylvö Tangenta Kontu Kuvat otettu Kylvössä 60/40 suhde ~170 kg papua, 78 kg vehnää Fuego
27 Herne 2012 Kuvat Dolores Florida Arvika Jermu Kuvat
28 Härkäpapu oli hieman hernettä satoisampi Sato kasvoi keskimäärin 84 kg ka / ha / pv korjuuta myöhemmäksi siirrettäessä Kuiva-ainesato, kg/ha Härkäpapu-vilja Herne-vilja Tässä on eri lajikkeiden ja viljojen keskiarvot. Härkäpavun ja herneen lajikkeiden välillä eroja 28
29 Palkokasvikokoviljaseosten D-arvo (tärkein laadun mittari) on selvästi matalampi kuin normaalin nurmisäilörehun 640 D-arvo (alustava), g/kg ka Härkäpapu-vilja Herne-vilja
30 Mutta parempi palkoviljassa kuin pelkässä viljassa (D-arvo määritetty härkäpavusta, herneestä ja viljoista erikseen) Härkäpapu Herne Kaura Vehnä
31 Palkokasvi mukana seoksessa nostaa seoksen raakavalkuaispitoisuutta puhtaaseen viljaan verrattuna Raakavalkuaispitoisuus suureni kasvun edetessä 155 Raakavalkuaispitoisuus, g/kg ka Härkäpapu-vilja Herne-vilja Viljat g RV /kg ka 31
32 Tulevia tutkimuksia Ruukissa kylvetään tänä keväänä reilut alat hernettä ja härkäpapua vehnän kanssa säilörehuksi lihanautojen ruokintakokeeseen, verrokkina nurmisäilörehu ja alsikeapila Myös säilöntä- ja sulavuuskokeet Fuego-härkäpapu ja Florida-herne, Anniina-vehnä. Maaningalle tulossa lypsylehmien ruokintakoe härkäpapu- ja herne- sekä mahdollisesti sinimailassäilörehuilla. 32
33 33
34 Agrifood Research Finland
35 Valkuaisopas Tieto Tuottamaan - sarjassa Valkuaisrehujen tuotanto ja käyttö kirjan (2011) avulla voi arvioida ruokinnan eri valkuaisrehuvaihtoehtojen tuotosvaikutuksia ja taloudellisuutta ja löytää omalle tilalle viljeltäväksi soveltuvat valkuaiskasvit ja antaa ohjeita niiden viljelytekniikkaan Tilattavissa ProAgrian verkkokaupasta 35
36 Huomioi palkokasvit kivennäisruokinnassa Puna-apilassa ja muissa palkokasveissa on paljon Ca täytyy ottaa huomioon kivennäistäydennystä suunniteltaessa Jos säilörehussa puna-apilaa puolet tai enemmän ja väkirehuannoksessa rypsiä, rehujen sisältämät kivennäiset riittävät tyydyttämään korkeatuottoisten lehmien kivennäistarpeen hivenaineita lukuun ottamatta Ei apilapitoista säilörehua ummessa oleville poikimahalvausriskin pienentämiseksi yhden seoksen ruokinnassa ongelma! Tarve kivennäisrehulle, jossa ei ollenkaan Ca!
37 Eri palkokasvien Ca-pitoisuuksia Ca, g/kg ka Nurmiheinäkasvit, kasvusto ja säilörehu 4 Kaura-herne-virna säilörehu 7 Vuohenherne, säilörehu 8 Herne-virna, kasvusto ja säilörehu 9 Puna-apilaa 50% heinäkasvia 50% säilörehu 8-10 Härkäpapu, kasvusto 15 Puna-apila, kasvusto ja säilörehu Sinimailanen, kasvusto ja säilörehu 15 Lähde: Rehutaulukot, MTT
38 Lopuksi Palkokasveja kannattaa hyödyntää jos se vain on mahdollista Omat rehut kannattaa analysoida ja varastojen koko arvioida ruokinnan suunnittelun takia Parhaiten sulavat ja eniten valkuaista sisältävät rehut lypsylehmille Palkokasvipitoista rehua ei ummessa oleville Palkokasvi-vilja säilörehut nurmisäilörehujen kanssa seoksena 38
39 Vehnä-vihantarehuherne oli tuottoisin seos MTT:n kokeissa Mikkelissä D-arvot: Herne Virna Vehnä Kaura Arja Nykänen, Marketta Rinne ja Lauri Jauhiainen, MTT, Maaseudun Tiede 3/
40 Kokoviljasäilörehujen säilöntä Korjuuajan valintaan vaikuttavat monet tekijät Korjattava ennen lakoontumista Liian pitkälle tuleentunut vilja on liian kuivaa (ei säily) ja jyvät karisevat peltoon Jos käytetään suojaviljana, aikainen korjuu edistää uuden nurmen perustumista Oikea korjuutekniikka Jyvien / palkojen karisemista vältettävä Pyöröpaalaus on joustava menetelmä, mutta karisemis- ja säilöntäriskit tiedostettava Säilöntä perustuu maitohappokäymiseen samoin kuin nurmisäilörehulla Säilöntäaine varmistaa säilöntätuloksen 40
41 Kokoviljasäilörehut ruokinnassa Rehuarvot tyypillisesti huonompia kuin keskimääräisen nurmisäilörehun Karkearehuruokinnan monipuolistaminen lisää syöntiä Huomioitu syönti-indeksissä (mm. KarjaKompassissa) Syöntiä lisäämällä lehmät pystyvät ylläpitämään maitotuotoksen tai tuotoksen lasku vain vähäistä, vaikka paremmin sulavaa rehua korvataan huonommin sulavalla 41
42 Kokoviljasäilörehu sopii parhaiten seosrehutiloille Tyypillisesti kokoviljasäilörehua ei käytetä ainoana karkearehuna lypsäville lehmille Tutkimuksissa on ilman dramaattisia vaikutuksia käytetty myös pelkkää kokoviljasäilörehua sisältäviä seoksia Sopiva osuus lienee 25 max. 50 % karkearehusta Osuuteen vaikuttavat tietysti myös: Seoksen rehuarvot Käytettävissä olevien rehuerien määrät Kokoviljasäilörehu ainoana karkearehuna mm. hiehoille, ummessa oleville lehmille, emoille 42
43 Keinoja paremman valkuaisomavaraisuuden saavuttamiseen lypsykarjatilalla Apila mukaan nurmiin Perusrehun laatu tärkeintä! Nurmen korjuu hyvin sulavana (D-arvo tavoite 690 g/kg ka) Säilörehun hyvä säilönnällinen laatu Monipuolinen karkearehu (eri kasvilajit) Palkokasvit mukana kokoviljasäilörehun sadon parantamisessa ja raakavalkuaispitoisuuden nostamisessa Rehujen oikea kohdentaminen eläinryhmittäin Osa rypsirouheesta/-puristeesta voidaan korvata herneellä tai härkäpavulla lypsylehmien ruokinnassa
44 Puna-apila Valkoapila Sinimailanen Vuohenherne Herne Sinilupiini Valkolupiini Härkäpapu 44
45 Mun mielestä apilarehu on hyvää! Kun säilörehussa apilaa %: Säilörehun syönti kg ka/pv Maitoa kg /pv EKM tuotos kg/pv Valkuaistuotos + 31 g/pv Verrattuna nurmikasvisäilörehu ruokintoihin kokeen sisällä Tulokset yhteenvetoja kirjallisuudesta ja MTT:n tutkimuksista, Kuoppala 2010
46 Puna-apilapitoisen säilörehun käyttö lypsylehmien rehuna Säilörehun syönti lisääntyy Maitotuotos lisääntyy Mutta maidon rasva- ja valkuaispitoisuudet pienenevät Maidon rasvahappokoostumus paranee ihmisravitsemuksen kannalta Säilörehun valkuaispitoisuus suhteessa sulavaan energiaan voi nousta Typen hyväksikäyttö maidontuotannossa huononee Eläimestä sonnan ja erityisesti virtsan mukana erittyvät typen määrä lisääntyy Tulokset riippuvat huomattavasti siitä, mihin verrataan Mikä on säilörehun sulavuus, säilönnällinen laatu Vaihtelevat huomattavasti kehitysvaiheesta korjuuhetkellä, viljelytekniikasta, olosuhteista johtuen 46
47 Rehuarvoja Kasvi Raakavalkuaista, g/kg ka D-arvo HVO ME, MJ Puna-apila Säilörehu (50% apilaa) Puna-apila Kasvusto, aik Herne Kasvusto Härkäpapu Kasvusto Valkolupiini Kasvusto
48 Perinteiset valkuaisrehut vs. palkoviljat Rehu RV His Met Lys HVO OIV Energia-arvo/kg ka g/kg ka g/100 g RV % g/kg ka RY ME Rypsirouhe Rypsipuriste Soijarouhe Herne Härkäpapu Lupiini Rehutaulukon mukaan herne, härkäpapu ja lupiini sisältävät hyvin vähän metioniini-aminohappoa, joten metioniinin saanti voi tulla rajoittavaksi Myös niiden valkuaisen pötsihajoavuus (HVO) on selvästi suurempi soijaan ja varsinkin rypsiin verrattuna Karkea jauhaminen voi olla hienoinen etu valkuainen ei hajoa pötsissä aivan yhtä nopeasti 48
49 Märehtijän erityispiirteet valkuaisruokinnassa PÖTSI Märehtijä saa suurimman osan ohutsuolesta imeytyvästä valkuaisesta eli OIV:stä pötsissä muodostuvasta mikrobivalkuaisesta Mikrobit tarvitsevat omaan kasvuun energiaa typellisten yhdisteiden lisäksi ja sitä ne saavat pötsissä fermentoituvasta orgaanisesta aineesta Mikrobivalkuainen ja pötsin ohittanut rehuvalkuainen imeytyvät ohutsuolesta aminohappoina
50 Valkuais- ja energiaruokinnan erottaminen vaikeaa Pötsin mikrobivalkuaisen tuotannon edellytys on, että pötsimikrobit saavat energiaa pötsissä fermentoituvasta orgaanisesta aineesta Esim. säilörehun valkuaisarvo (OIV-arvo) on sitä parempi, mitä parempi sen energia-arvo (sulavuus, D-arvo) on OIV-arvo Lisäksi pötsimikrobeilla on oltava riittävästi ammoniakkia aminohappojen rakennusaineeksi PVT-arvo Mikrobit voivat myös hyötyä hyvälaatuisesta valkuaisesta käyttämällä suoraan rehun sisältämiä aminohappoja
51 Lupiinit Sinilupiinilla korkea raakavalkuaispitoisuus Siemenet n. 300 ja koko kasvusto n. 230 g/kg ka Sopii paremmin väkirehuksi Valkolupiini Tuottaa runsaasti biomassaa Ei ehdi Suomen oloissa juuri tuleentua -> säilörehuksi Valkuaispitoisuus g/kg ka MTT:n kokeissa 51
Palkokasveilla valkuaisomavaraisempaan maidontuotantoon
Palkokasveilla valkuaisomavaraisempaan maidontuotantoon Kaisa Kuoppala MTT Kotieläintuotannon tutkimus Maaseudun Tiedetreffit 3.6.2014 Mustiala Valkuaisrehuja tuodaan paljon ulkomailta Rehuvalkuaisen omavaraisuusaste
Palkokasvi parantaa kokoviljasäilörehun rehuarvoa
Palkokasvi parantaa kokoviljasäilörehun rehuarvoa Kaisa Kuoppala, Timo Lötjönen, Essi Saarinen, Arto Huuskonen, Marketta Rinne MTT Edistystä luomutuotantoon -hanke Kuvat: MTT/Kaisa Kuoppala MTT Kokoviljasäilörehu
Palkokasveja kokoviljasäilörehuihin
Tehoa kotoiseen valkuaisruokintaan ja laiduntamiseen Leppävirta 21.2.2013 Palkokasveja kokoviljasäilörehuihin Seokset, korjuuaika, säilöntä, rehuarvot ja käyttö ruokinnassa Prof. Marketta Rinne MTT Maa-
HERNEKÖ SUOMEN MAISSI?
HERNEKÖ SUOMEN MAISSI? HERNE LYPSYLEHMIEN RUOKINNASSA Tohtorikoulutettava Laura Puhakka Pro Agria Maitovalmennus 4.9.2014 TÄSSÄ ESITYKSESSÄ HERNE REHUKASVINA KUIVATTU HERNEEN SIEMEN HERNE KOKOVILJASÄILÖREHUNA
Palkokasvipitoinen karkearehu lehmien ruokinnassa
Palkokasvipitoinen karkearehu lehmien ruokinnassa Kaisa Kuoppala Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT Kotoista valkuaista lypsylehmien ruokintaan palkoviljat ja palkokasvipitoiset nurmet tehokkaaseen
Hyödyllinen puna-apila
Hyödyllinen puna-apila Kaisa Kuoppala MTT Kotieläintuotannon tutkimus Valkuaiskasvien viljely- ja ruokintaosaamisen kehittäminen - tulevaisuustyöpaja Mustialassa 19.11.2013 Keinoja paremman valkuaisomavaraisuuden
Palkokasvi parantaa kokoviljasäilörehun rehuarvoa
Palkokasvi parantaa kokoviljasäilörehun rehuarvoa Kaisa Kuoppala, Timo Lötjönen, Essi Saarinen, Arto Huuskonen, Marketta Rinne MTT Asiantuntijaluentopäivä Mustialassa 27.9.2013 Esityksen kuvat: MTT/Kaisa
Palkokasveilla valkuaisomavaraisempaa maidontuotantoa
Palkokasveilla valkuaisomavaraisempaa maidontuotantoa Kaisa Kuoppala Luonnonvarakeskus, Jokioinen Palkokasveista on moneksi: ruokaa, rehua, viherlannoitusta ja maanparannusta Hämeenlinna 12.12.2016 Luonnonvarakeskus
Palkoviljoista väkirehua ja kokoviljasäilörehua naudoille
Palkoviljoista väkirehua ja kokoviljasäilörehua naudoille Kaisa Kuoppala Luonnonvarakeskus Jokioinen Mistä nauta saa valkuaista? Typpi Nurmisäilörehu ja vilja tärkeimmät lähteet! Valkuaistäydennysrehut:
Palkokasvit ja puna-apila lehmien ruokinnassa. Mikko J. Korhonen
Palkokasvit ja puna-apila lehmien ruokinnassa Mikko J. Korhonen Potentiaalisimmat valkuaiskasvit? Puna-apila Sinimailanen Rypsi Härkäpapu Herne Seoskasvustot Puituna tai säilörehuna Nurmi vs. apilasäilörehu
Palkokasvit lypsylehmien rehuna
Palkokasvit lypsylehmien rehuna Härkäpapu ja sinilupiini väkirehuna Härkäpapu+vilja säilörehuna Kaisa Kuoppala MTT Maitovalmennus 4.9.2014 MTT Lehmäkoe MTT 2013 (Kuoppala ym. 2014 alustavia tuloksia) Sinilupiinia
Herne lisää lehmien maitotuotosta
Liite 13.6.2005 62. vuosikerta Numero 2 Sivu 6 Herne lisää lehmien maitotuotosta Seppo Ahvenjärvi, Aila Vanhatalo ja Seija Jaakkola, MTT Märehtijät saavat herneestä hyvin valkuaistäydennystä silloin, kun
Prof. Marketta Rinne Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT
Luomunautojen ruokinta Prof. Marketta Rinne Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT www.mtt.fi, www.mtt.fi/artturi, i www.mtt.fi/rehutaulukot t t Sähköposti: marketta.rinne@mtt.fi YmpäristöAgro
Härkäpapu ja sinilupiini lypsylehmien valkuaisrehuina
Härkäpapu ja sinilupiini lypsylehmien valkuaisrehuina Raisio Oyj:n Tutkimussäätiön TUTKIJAKOULUN SATOA SEMINAARI 21.4.2015 Tohtorikoulutettava Laura Puhakka www.helsinki.fi/yliopisto 29.4.2015 1 Tässä
Valkuaiskasvit maitotilalla - Herne, rypsi ja härkäpapu nautojen rehustuksessa Osa 3
Valkuaiskasvit maitotilalla - Herne, rypsi ja härkäpapu nautojen rehustuksessa Osa 3 Arja Seppälä MTT (Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus) Kotieläintuotannon tutkimus, Jokioinen 23.3.2010 Puna-apilapitoinen
Palkoviljat lypsylehmien ruokinnassa Tulevaisuustyöpaja, Mustiala Tohtorikoulutettava Laura Puhakka Laura.puhakka@helsinki.fi 6.2.
Palkoviljat lypsylehmien ruokinnassa Tulevaisuustyöpaja, Mustiala Tohtorikoulutettava Laura Puhakka Laura.puhakka@helsinki.fi 6.2.2013 Puhakka/ Palkoviljat lypsylehmien ruokinnassa 7.2.2013 1 Johdanto
Innovatiivisia rehukasveja nautakarjatiloille
Innovatiivisia rehukasveja nautakarjatiloille Essi Saarinen, Perttu Virkajärvi, Arto Huuskonen, Maarit Hyrkäs, Markku Niskanen, Maiju Pesonen ja Raija Suomela MTT Miksi vilja ja nurmi eivät riitä? Viljelykierron
MTT Ajankohtaiset kuulumiset, mm. uudet valkuaiskasvit
POHJOIS-SUOMEN NURMITOIMIKUNNAN TALVISEMINAARI 2014 MTT Ajankohtaiset kuulumiset, mm. uudet valkuaiskasvit Erkki Joki-Tokola MTT Ruukki Ajankohtaista 1 MTT Agrifood Research Finland 1/16/2014 2 Ajankohtaista
Kotimaisia valkuaiskasveja lehmille ja lautasille ilmastoviisautta valkuaisomavaraisuudesta
Kotimaisia valkuaiskasveja lehmille ja lautasille ilmastoviisautta valkuaisomavaraisuudesta Kaisa Kuoppala Luonnonvarakeskus, Jokioinen Ilmastoviisaita ratkaisuja maatalouteen nyt ja tulevaisuudessa seminaari,
ProAgria Huittinen 19.9.2012, Karvia 20.9.2012
ProAgria Huittinen 19.9.2012, Karvia 20.9.2012 Härkäpapu, herne, lupiini i ja rypsi väkirehuna Prof. Marketta Rinne MTT Kotieläintuotannon tutkimus, Jokioinen www.mtt.fi, www.mtt.fi/artturi, www.mtt.fi/rehutaulukot
Kaura lehmien ruokinnassa
Kaura lehmien ruokinnassa Raisio Oyj:n Tutkimussäätiö MONIPUOLINEN KAURA SEMINAARI 20.4.2017 Seija Jaakkola Helsingin yliopisto Maataloustieteiden laitos http://lajiketunnistus.evira.fi Kaura (Avena) Viljelty
Valkuaiskasvit maitotilalla - Herne, rypsi ja härkäpapu nautojen rehustuksessa Osa 2
Valkuaiskasvit maitotilalla - Herne, rypsi ja härkäpapu nautojen rehustuksessa Osa 2 Arja Seppälä MTT (Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus) Kotieläintuotannon tutkimus, Jokioinen 23.3.2010 Palkokasvit
Monipuolinen kotovarainen ruokinta palkokasveja nurmissa, kokoviljasäilörehussa ja väkirehussa hyödyntäen
Monipuolinen kotovarainen ruokinta palkokasveja nurmissa, kokoviljasäilörehussa ja väkirehussa hyödyntäen Jyväskylä 29.3.2010 Prof. Marketta Rinne MTT (Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus) Kotieläintuotannon
Kokoviljan viljely ja käyttö lypsylehmillä
Kokoviljan viljely ja käyttö lypsylehmillä EuroMaito webinaari 7.6.2017 Auvo Sairanen, Luke Maaninka Kokovilja EDUT HAASTEET Hyvä suojakasvi nurmelle Tehostaa lietteen ravinteiden käyttöä Kertakorjuu laskee
Valkuaisomavaraisuutta palkokasveja viljelemällä
Valkuaisomavaraisuutta palkokasveja viljelemällä 12.12.2012 Arja Nykänen Erikoistutkija arja.nykanen@mtt.fi p. 040 7739169 Sisältö Palkokasvien hyödyt ja haasteet Kasviesittelyt: Monivuotiset nurmipalkokasvit
Minna Tanner, ProAgria Kainuu
Rehuyksiköstä Megajouleen Minna Tanner, ProAgria Kainuu Rehuarvojen päivitykset 1.9.2010 Megajoule (MJ) korvasi rehuyksikön (Ry) rehuenergian yksikkönä (märehtijöillä ja hevosilla) Lypsylehmien energian
tehokkaasti ruokinnassa tarvitaanko uusia kasveja?
Miten kotoista valkuaista voi hyödyntää tehokkaasti ruokinnassa tarvitaanko uusia kasveja? Maito-pienryhmien tapaaminen 8.10.2014 Hämeenlinna Marketta Rinne ja Kaisa Kuoppala MTT Kotieläintuotannon tutkimus
Miten tuottaa ja käyttää ruokintaan kotovaraista valkuaista tehokkaasti?
Pohjois-Suomen Nurmitoimikunnan Talviseminaari Syötekeskus, Pudasjärvi 11.1.2013 Miten tuottaa ja käyttää ruokintaan kotovaraista valkuaista tehokkaasti? Prof. Marketta Rinne wmtt Maa- ja elintarviketalouden
Valkuaiskasvit maitotilalla - Herne, rypsi ja härkäpapu nautojen rehustuksessa Osa 1
Valkuaiskasvit maitotilalla - Herne, rypsi ja härkäpapu nautojen rehustuksessa Osa 1 Arja Seppälä MTT (Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus) Kotieläintuotannon tutkimus, Jokioinen 23.3.2010 Märehtijän
Sinimailanen lypsylehmien ruokinnassa
Sinimailanen lypsylehmien ruokinnassa 5.9.2013 Seija Jaakkola Helsingin yliopisto, Maataloustieteiden laitos Laura Nyholm, Mikko Korhonen Valio Oy Sinimailanen (Medicago sativa L.) The Queen of forage
Herne- ja härkäpapukokoviljasäilörehuissa
Herne- ja härkäpapukokoviljasäilörehuissa Vaihtoehtoja viljalle, Viljelijän Berner 09.02.2016, Nivala Maiju Pesonen Esityksen sisältö Taustaa Palkokasveja sisältävien kokoviljojen ruutukoe Palkokasveja
Palkokasvi tutkimus Suomessa. Arja Nykänen Erikoistutkija MTT Kasvintuotannon tutkimus
Palkokasvi tutkimus Suomessa Arja Nykänen Erikoistutkija MTT Kasvintuotannon tutkimus arja.nykanen@mtt.fi Arja Nykänen Erikoistutkija Tutkimusaiheet - palkokasvinurmet - palkoviljat kokoviljasäilörehuna
Härkäpapusäilörehu lypsylehmien ruokinnassa
Härkäpapusäilörehu lypsylehmien ruokinnassa Annu Palmio 1, Auvo Sairanen 1, Kaisa Kuoppala 2 Marketta Rinne 2 1 Luonnonvarakeskus, Vihreä teknologia, Halolantie 31 A, 71750 Maaninka, etunimi.sukunimi@luke.fi
Ympäristönäkökulmien huomioiminen lypsykarjan ruokinnan suunnittelussa
Ympäristönäkökulmien huomioiminen lypsykarjan ruokinnan suunnittelussa Tuija Huhtamäki Maatalouden ympäristöneuvojien koulutus 1.10.2013 Tampere Esityksen sisältö Miten biologia selittää ympäristövaikutuksia?
Kokoviljakasvustoista säilörehua Tutkimustuloksia. Tuota valkuaista (TUOVA) hanke
Kokoviljakasvustoista säilörehua Tutkimustuloksia Tuota valkuaista (TUOVA) hanke Osaamista maan kasvukunnon hoitoon -Maitoa ja lihaa pienemmin Ostopanoksin 2.2.2018 Tutkija Markku Niskanen, Luonnonvarakeskus
Mikrolevät lypsylehmien valkuaisrehuna
Mikrolevät lypsylehmien valkuaisrehuna Tohtorikoulutettava ProAgria Maitovalmennus 4.9.2015 Scandic Park Helsinki 1 Puhetta mikrolevistä Mitä ne ovat? Miksi mikrolevistä pitäisi olla kiinnostunut? Tutkiiko
Kotoisista valkuaisrehuista kannattavuutta maidontuotantoon
Kuva: Katariina Manni, HAMK Kotoisista valkuaisrehuista kannattavuutta maidontuotantoon Katariina Manni, HAMK Mustiala Eero Veijonen, ProAgria Etelä-Suomi Johanna Valkama, HAMK Mustiala Kaisa Kuoppala,
Säilörehusta tehoja naudanlihantuotantoon
Säilörehusta tehoja naudanlihantuotantoon Hämäläinen lihanauta ja lammas 10.04.2013, Mustiala Katariina Manni, Koulutusvastaava, lehtori Säilörehu osa naudanlihantuotannon kannattavuutta Ruokinnallinen
MITÄ NURMISÄILÖREHUN OHEEN TAI TILALLE?
MITÄ NURMISÄILÖREHUN OHEEN TAI TILALLE? Seija Jaakkola Helsingin yliopisto, Maataloustieteiden laitos Laura Nyholm Valio Oy 7.9.2017 Nurmisäilörehu Suomessa Nautojen ruokinnan perusta Kasvuolosuhteet =>
Kokemuksia herneen ja härkäpavun viljelystä säilörehuksi sekä nurmen täydennyskylvöstä
Kokemuksia herneen ja härkäpavun viljelystä säilörehuksi sekä nurmen täydennyskylvöstä Timo Lötjönen MTT Ruukki timo.lotjonen@mtt.fi google haku: mtt ruukki Miksi palkokasveja tai valkuaiskasveja kannattaisi
Taulukko 1. Laskelmissa käytettyjen rehujen rehuarvo- ja koostumustiedot. Puna-apila-
Taulukko 1. Laskelmissa käytettyjen rehujen rehuarvo- ja koostumustiedot. Nurmisäilörehsäilörehsäilörehviljaseos Puna-apila- - Ohra-kaura- Rypsi- ja Rehuarvot kuiva-aineessa rapsirouhe Kuiva-aine, g/kg
Kokoviljasäilörehut nautakarjatilan viljelykierrossa
Kokoviljasäilörehut nautakarjatilan viljelykierrossa - Rehuviljaa entistä edullisemmin Rehvi-hanke Timo Lötjönen tutkija Luonnonvarakeskus, Ruukki / Oulu p. 040 556 5926 Esityksen sisältö: Johdanto Viljelykiertoesimerkki
KarjaKompassi vie tutkimustiedon tiloille Opettajien startti
KarjaKompassi vie tutkimustiedon tiloille Opettajien startti Marketta Rinne ym. 30.3.2011 Mitä uutta ruokinnansuunnitteluun? Biologiset ilmiöt aiempaa paremmin hallinnassa Maitotuotos ei ole etukäteen
Herne-seosviljasta säilörehua lypsylehmille
Liite 13.6.2005 62. vuosikerta Numero 2 Sivu 5 Herne-seosviljasta säilörehua lypsylehmille Mikko Tuori, Pirjo Pursiainen, Anna-Riitta Leinonen ja Virgo Karp, Helsingin yliopisto, kotieläintieteen laitos
Valkuaisomavaraisuus maidontuotannon vahvuudeksi
Jyväskylä 11.10.2018 KoneAgria ScenoProt -seminaari Vaihtoehtoiset proteiinilähteet Valkuaisomavaraisuus maidontuotannon vahvuudeksi Tutkimusprofessori Marketta Rinne Luonnonvarakeskus, Jokioinen www.luke.fi
Kasvavien nautojen valkuaisruokinta on iäisyyskysymys. Halola-seminaari 13.5.2015 Arto Huuskonen
Kasvavien nautojen valkuaisruokinta on iäisyyskysymys Halola-seminaari 13.5.2015 Arto Huuskonen 1 13.5.2015 Esityksen sisältö Kokeita ja koettelemuksia 15 vuoden ajalta Lyhyt katsaus naudan valkuaisen
Säilörehun korjuuaikastrategiat Skandinaavinen näkökulma?
Säilörehun korjuuaikastrategiat Skandinaavinen näkökulma? Korjuuaikastrategiakokeiden tuloksia KARPE-hanke (MTT Maaninka ja MTT Ruukki) SLU (Röbäcksdalen ja Riddersberg) Kirsi Pakarinen MTT Maaninka 13.1.2012
Lypsylehmän negatiivisen energiataseen hallinta. Annu Palmio KESTO-hankkeen loppuseminaari 16.12.2014
Lypsylehmän negatiivisen energiataseen hallinta Annu Palmio KESTO-hankkeen loppuseminaari 16.12.2014 19.12.2014 1 Tausta: poikimisen jälkeinen energiatase Ummessaolevan lehmän energiantarve noin 90 MJ
Viljan rehuarvo sikojen uudessa rehuarvojärjestelmässä. Hilkka Siljander-Rasi MTT Kotieläintuotannon tutkimus
Viljan rehuarvo sikojen uudessa rehuarvojärjestelmässä Hilkka Siljander-Rasi MTT Kotieläintuotannon tutkimus 12.11.2013 Sika on laarista kotoisin Sika saa viljasta tavanomaisilla ruokinnoilla Noin 80 %
Mistä kotimaista valkuaista tulevaisuudessa?
Mistä kotimaista valkuaista tulevaisuudessa? ProAgria Maito valmennus 4.9.2014 Vantaa Prof. Marketta Rinne MTT Kotieläintuotannon tutkimus www.mtt.fi Tulevaisuuden trendit valkuaisruokinnan vinkkelistä
Ruisvehnästäkö valkuaispitoista kokoviljasäilörehua?
Ruisvehnästäkö valkuaispitoista kokoviljasäilörehua? TUOVA Tuota valkuaista hanke Pohjanmaan peltopäivät 26.7.2018 Tutkija Markku Niskanen, Luonnonvarakeskus Tuota Valkuaista! Hankkeen taustaa Globaalisti
Palkoviljat Valkuaisfoorumin tutkimuksissa. Kaisa Kuoppala ja Marketta Rinne, Luke, Jokioinen Katariina Manni HAMK, Mustiala
Palkoviljat Valkuaisfoorumin tutkimuksissa Kaisa Kuoppala ja Marketta Rinne, Luke, Jokioinen Katariina Manni HAMK, Mustiala Luomuseminaari Jyväskylä 8.10.2016 Tähtää valkuaisomavaraisuuden parantamiseen
Lihanautojen valkuaistarve - pötsivalkuaisella pötkii pitkälle
Lihanautojen valkuaistarve - pötsivalkuaisella pötkii pitkälle Nautojen valkuaisrehutuotanto näkökulmia tulevaisuuteen Vuokatti 19.2.2019 Arto Huuskonen, Luonnonvarakeskus (Luke) Luonnonvarakeskus Lihanautanäkökulma
Herne-viljasäilörehu lehmien ruokinnassa. Jarmo Uusitalo
Herne-viljasäilörehu lehmien ruokinnassa Jarmo Uusitalo Herne-viljasäilörehu seosrehun raaka-aineena - lisää kuiva-aineen syöntiä yli 2 kg verrattuna yksinomaan nurmirehua karkearehuna käytettäessä - palkokasvit
Edistystä luomutuotantoon hanke
Edistystä luomutuotantoon hanke 212-214 -tavoitteena on luonnonmukaisen rehukasviviljelyn ja eläintuotannon (erityisesti naudanlihan) kannattavuuden parantaminen Timo Lötjönen, Essi Saarinen, Arto Huuskonen,
Luomuvalkuaisen tuotanto
Luomuvalkuaisen tuotanto Tutkittua tietoa luomusta 18.2.2014 Mikkeli Vanhempi tutkija, MMM Päivi Kurki, MTT MTT:n SOLID hanke Sustainable Organic and Low Input Dairying, EU FP7 puitephjelma-sopimus n o
Edistystä luomutuotantoon hanke
Edistystä luomutuotantoon hanke 2012-2014 -tavoitteena on luonnonmukaisen rehukasviviljelyn ja eläintuotannon (erityisesti naudanlihan) kannattavuuden parantaminen Timo Lötjönen, Essi Saarinen, Arto Huuskonen,
Valkuaista viisaasti lehmille ennakkoluulottoman omavaraisesti tulevaisuuteen
Valkuaista viisaasti lehmille ennakkoluulottoman omavaraisesti tulevaisuuteen KaiVa-hankkeen seminaari 19.2.2019 Vuokatti Tutkimusprofessori Marketta Rinne Luonnonvarakeskus Valkuaisaineet ovat elämän
Kaisa Kuoppala Erikoistutkija Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT. Nivala Valkuaisrehuja tuodaan paljon ulkomailta
Ä Ä Kaisa Kuoppala Erikoistutkija Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT Nivala 4.11.2014 Valkuaisrehuja tuodaan paljon ulkomailta Rehuvalkuaisen omavaraisuusaste on n. 16% Suomessa Valkuaisväkirehuista
Palkokasveilla kohti parempaa valkuaisomavaraisuutta
Palkokasveilla kohti parempaa valkuaisomavaraisuutta Edellytykset Suomen valkuaisomavaraisuudelle Ilmo Aronen, Raisioagro Oy @IlmoAronen Kaikki eläimet tarvitsevat täydennysvalkuaista Täydennysvalkuaisella
KOTOISTEN VALKUAISREHUJEN KÄYTÖN VERTAILUA LYPSYLEHMIEN RUOKINNASSA
KOTOISTEN VALKUAISREHUJEN KÄYTÖN VERTAILUA LYPSYLEHMIEN RUOKINNASSA Ammattikorkeakoulututkinnon opinnäytetyö Maaseutuelinkeinojen koulutus Mustiala Kevät 2017 Johanna Valkama TIIVISTELMÄ Maaseutuelinkeinojen
Artturi hyödyntää tutkimuksen tulokset
Artturi hyödyntää tutkimuksen tulokset Mikko J. Korhonen Valio alkutuotanto Valio Oy 3.4.2012 Alkutuotanto 1 Artturi analysoi Nurmen raaka-ainenäytteet Nurmen korjuuaikanäytteet Nurmisäilörehut Heinät
Herne säilörehun raaka-aineena
Herne säilörehun raaka-aineena Kaisa Kuoppala, Luke Jokioinen Katariina Manni, HAMK Mustiala Marketta Rinne, Luke Jokioinen 2 Etunimi Sukunimi Uusvanha herne Herne on perinteinen kasvi, jonka viljely osataan
Rehuanalyysiesimerkkejä
Rehuanalyysiesimerkkejä Rehun laatu on monen tekijän summa! Vaikka korjuuajan ajoitus onnistuu täydellisesti, myös säilöntään on syytä keskittyä. Virhekäymiset lisäävät säilönnästä johtuvaa hävikkiä ja
Kotimaiset palkokasvit ruokana ja rehuna
Kotimaiset palkokasvit ruokana ja rehuna Kaisa Kuoppala Erikoistutkija Luonnonvarakeskus (Luke) Papuilta, Jokioisten Martat, 16.3.2016 YK:n yleiskokouksen nimeämä, FAO:n organisoima http://iyp2016.org/
OMAVARA hankkeen loppuseminaari 19.3.2013 Kotimaiset valkuaislähteet sikojen ruokinnassa. Liisa Voutila, MTT Kotieläintuotannon tutkimus
OMAVARA hankkeen loppuseminaari 19.3.2013 Kotimaiset valkuaislähteet sikojen ruokinnassa Liisa Voutila, MTT Kotieläintuotannon tutkimus Tavoite: ihannevalkuainen Rehun valkuaisen koostumus mahdollisimman
SRV- sulava raakavalkuainen eri nurmirehuissa
SRV- sulava raakavalkuainen eri nurmirehuissa S-rehu 13-17 % suositus Rehuherne 18-24 % Härkäpapu säilörehu 22-26 % Virna 16-22 % Sinimailanen 16-23 % Apilasäilörehu ja laidun 14-17 % Eläinten tarpeet
Säilörehusadon analysointi ja tulosten hyödyntäminen
Nurmesta Tulosta -hanke Säilörehusadon analysointi ja tulosten hyödyntäminen Nurmex-tietoisku 3 Marita Jääskeläinen Miksi analysoida säilörehu? Säilönnän onnistuminen Tiedät mitä syötät Ruokinnan suunnittelun
Nurmisäilörehun korjuuajan merkitys ruokinnansuunnittelussa
Nurmisäilörehun korjuuajan merkitys ruokinnansuunnittelussa Auvo Sairanen 1) ja Marketta Rinne 2) 1) Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT, Halolantie 31A, 71750 Maaninka, etunimi.sukunimi(at)mtt.fi
Maississa mahdollisuus
Maississa mahdollisuus Tarmo Ilola, Maatalousyhtymä Ilola, Reisjärvi Anna-Riitta Leinonen ProAgria Keski-Pohjanmaa 10.9.2018 Kannus Maissin viljely Ilolan tilalla Miksi maissia? kaikkea pitää kokeilla
Nurmipalkokasvit, nurmen kolmas niitto ja maissisäilörehu
Nurmipalkokasvit, nurmen kolmas niitto ja maissisäilörehu Auvo Sairanen Nurmi euroiksi - tutkittua tietoa nurmesta, naudasta ja taloudesta Iisalmi 9.4.2019. Syysniiton rehuarvo 3-niiton strategialla sulavin
Miten ruokinnalla kestävyyttä lehmiin? Karkearehuvaltaisen ruokinnan mahdollisuudet. Liz Russell, Envirosystems UK Ltd
Miten ruokinnalla kestävyyttä lehmiin? Karkearehuvaltaisen ruokinnan mahdollisuudet Liz Russell, Envirosystems UK Ltd 2.2.2018 Game Farm, Singleton, Lancashire, UK Tilatutkimus Ruokinta talvella 2002 Käytännön
Tankki täyteen kiitos!
Tankki täyteen kiitos! Tutkitusti enemmän maitoa aidolla Pötsitehosteella Mainio-Krossi ja Aimo-Krossi -täysrehut Oiva-Krono Top ja Puhti-Krossi Top -puolitiivisteet Tehosta rehun reittiä valkuaispitoiseksi
Rehustuksella tuotanto reilaan. Anne Anttila Valtakunnallinen huippuosaaja: Seosrehuruokinta Rehuyhteistyö teemapäivä Äänekoski
Rehustuksella tuotanto reilaan Anne Anttila Valtakunnallinen huippuosaaja: Seosrehuruokinta Rehuyhteistyö teemapäivä Äänekoski 13.11.2018 Kuka minä olen? Kuka sinä olet? Miksi säilörehulla on niin paljon
Maitovalmennus 4.9.2014. Mikä merkitys valkuaisrehuilla maidon arvoketjussa? Juha Nousiainen Valio Oy
Maitovalmennus 4.9.2014 Mikä merkitys valkuaisrehuilla maidon arvoketjussa? Juha Nousiainen Valio Oy Maitotilan (ja lehmän) tuotannollinen näkökulma optimiruokintaan (maitotuotto miinus rehukustannus)
Lypsykarjatilan seosreseptin suunnittelu. Mustiala Heikki Ikävalko
Lypsykarjatilan seosreseptin suunnittelu Mustiala Heikki Ikävalko Lypsykarjatilan seosruokintamuodot Seosruokinta Suomessa pohjautuu kahteen menetelmään Täydennetty seosruokinta (PMR) Seosruokinta (TMR)
Aperehuruokinnan periaatteet
Aperehuruokinnan periaatteet Lehmien kaikki rehut sekoitetaan keskenään Seosta annetaan vapaasti Lehmä säätelee itse syöntiään tuotostasoaan vastaavaksi Ummessa olevien ja hiehojen ruokintaa pitää rajoittaa
ScenoProt-hanke edistää Suomen valkuaisomavaraisuutta
ETT:n rehuseminaari, Helsinki 30.10-2018 ScenoProt-hanke edistää Suomen valkuaisomavaraisuutta Tutkimusprofessori Marketta Rinne Luonnonvarakeskus, Jokioinen www.luke.fi marketta.rinne@luke.fi Valkuaisaineet
Täysi hyöty kotoisista rehuista. Oikealla täydennyksellä tasapainoinen ruokinta.
Toimivia ruokintaratkaisuja Krono-rehuilla Täysi hyöty kotoisista rehuista. Oikealla täydennyksellä tasapainoinen ruokinta. Krono I, II, III ja IV -täysrehut Krossi 125 Top, Krono 135 Top ja Huippu-Krossi
Säilörehun ja koko rehuannoksen syönti-indeksit auttavat lypsylehmien ruokinnan suunnittelussa
Säilörehun ja koko rehuannoksen syönti-indeksit auttavat lypsylehmien ruokinnan suunnittelussa Marketta Rinne 1), Pekka Huhtanen 1, 2) ja Juha Nousiainen 3) 1) MTT, Kotieläintuotannon tutkimus, 31600 Jokioinen,
RASVAHAPPOKOOSTUMUSEROISTA MAIDOISSA
RASVAHAPPOKOOSTUMUSEROISTA MAIDOISSA IHMISEN PARHAAKSI LUOMUSEMINAARI 30.9.2016 AILA VANHATALO Kuva: Jarmo Juga MAITO JA MAITORASVA qmaito q tärkeä valkuaisen ja kalsiumin lähde q myös rasvan lähde 45
Loppuseminaari 28.11.2013 Vaihtoehtoisia valkuaiskasveja rehuntuotantoon. Kaisa Matilainen ProAgria Pohjois-Karjala p. 040 3012423
Loppuseminaari 28.11.2013 Vaihtoehtoisia valkuaiskasveja rehuntuotantoon Kaisa Matilainen ProAgria Pohjois-Karjala p. 040 3012423 Loppuseminaari 9:45 Tervetulokahvit 10:00 Tilaisuuden avaus, valkuaiskasvikokeet
Satafood kotimaisen valkuaistuotannon edistäjänä Härkäpapu - varteenotettava vaihtoehto viljakiertoon pellonpiennarpäivä 11.8.2009
Satafood kotimaisen valkuaistuotannon edistäjänä Härkäpapu - varteenotettava vaihtoehto viljakiertoon pellonpiennarpäivä 11.8.2009 Marketta Saastamoinen Satafood Kehittämisyhdistys ry 1 Satafoodin hankkeet
Kotimaiset valkuaisrehut siipikarjan ruokinnassa
Kotimaiset valkuaisrehut siipikarjan ruokinnassa Tutkimustuloksia Luomuinfo Suomen maatalousmuseo Sarka 25.4.2012 Erja Koivunen 1 Kotimaiset valkuaisrehut siipikarjan ruokinnassa Potentiaalisia kotimaisia
Yksivuotiset seosrehukasvustot
Yksivuotiset seosrehukasvustot Kasvupaikka (kierrossa) Kasvilajit ja lajikkeet Viljelytekniikka ja lannoitus Sadonkorjuu Rehuanalyysit ja ruokinta Kasvupaikka Hyvällä paikalla mahdollista myös laadullisesti
Kotimaiset valkuaisrehut siipikarjan ruokinnassa
Kotimaiset valkuaisrehut siipikarjan ruokinnassa Siipikarjan terveys päivät Ikaalisten kylpylä 22.3.2012 Erja Koivunen 1 Soijarouheelle vaihtoehtoisia valkuaisen lähteitä siipikarjan ruokinnassa Rypsirouhe
Valkuaisomavaraisuus - Case Mustiala
Valkuaisomavaraisuus - Case Mustiala Keinoja ravinnetehokkuuden parantamiseen -työpaja ja webinaari 27.10.2017, Mustiala, HAMK, HAMK Katariina Manni, lehtori HAMK Valkuaisomavaraisuuden määrittelystä Valkuaisomavaraisuusaste
Seosrehujen sato- ja valkuaispotentiaali Kainuussa/ Kainuun valkuaisrehu hanke
Seosrehujen sato- ja valkuaispotentiaali Kainuussa/ Kainuun valkuaisrehu hanke Nautojen valkuaisrehutuotanto Näkökulmia tulevaisuuteen - päivä Kainuussa Anu Räty, Katja Keränen, Jukka Kemppainen, Janne
Löytyykö keinoja valkuaisomavaraisuuden lisäämiseksi?
Löytyykö keinoja valkuaisomavaraisuuden lisäämiseksi? HAMK Mustiala Tulevaisuustyöpaja teemana Valkuaisomavaraisuuden lisääminen 6.2.2013 Ilmo Aronen T&K-johtaja, Raisioagro Oy Taustaa Täydennysvalkuaisen
Ruokinta tuotosseurantatiloilla vuonna Tuija Huhtamäki ProAgria Keskusten Liitto
Ruokinta tuotosseurantatiloilla vuonna 2016 Tuija Huhtamäki ProAgria Keskusten Liitto 29.3.2017 Ruokintapöydällä tänään ProAgrian ruokintapalvelujen peitto Millaisilla rehuilla tuotettiin vuonna 2016 ja
Sikojen Rehutaulukko 2014. Soile Kyntäjä MTT Kotieläintuotannon tutkimus Viikki 15.5.2014
Sikojen Rehutaulukko 2014 Soile Kyntäjä MTT Kotieläintuotannon tutkimus Viikki 15.5.2014 20.5.2014 Uusi sikojen rehutaulukko netissä 15.5.2014 Käyttöperiaatteet netissä samanlaiset kuin aikaisemmin Voit
Havaintokoeseminaari Kaisa Matilainen ProAgria Pohjois-Karjala p
Havaintokoeseminaari 7.2.2012 Kaisa Matilainen ProAgria Pohjois-Karjala p. 040 3012423 Ohjelma 9:30 Tervetulokahvit 10:00 Tilaisuuden avaus Pellot tuottamaan hankkeen hankevastaava Kaisa Matilainen, ProAgria
NURMIKASVIT JA REHUVILJAT VALKUAISEN LÄHTEENÄ. Sotkamo Mika Isolahti
NURMIKASVIT JA REHUVILJAT VALKUAISEN LÄHTEENÄ Sotkamo 19.2.2019 Mika Isolahti NURMET VALKUAISEN LÄHTEENÄ? Nurmi on energian lähde D-arvo NDF INDF Onko mahdollista saada korkea sato ja valkuaispitoisuus
Valkuaisrehu demokokeiden satotuloksia 2016
Kainuun maatalous Valkuaisrehu (KaiVa) hanke Valkuaisrehu demokokeiden satotuloksia 2016 Pellonpiennarpäivä KAO Seppälä Luke Kainuu Katja Keränen / Asiantuntija, aluehankkeet / 0295326235 Anu Räty / Tutkija
Sinimailasen viljely viljelijän kokemuksia
Tehoa kotoiseen valkuaisruokintaan ja laiduntamiseen seminaari 20-21.2.2013 Leppävirta Sinimailasen viljely viljelijän kokemuksia Antti Ilomäki Ilomäen tila Jämsä 20.2.2013 Tausta Palkokasvien viljelyä
Valkuaisomavaraisuus ja yhteistyö. Luomupäivät 12.11.2013 Anssi Laamanen
Valkuaisomavaraisuus ja yhteistyö Luomupäivät 12.11.2013 Anssi Laamanen Sisältö Kannattavan luomumaidontuotannon perusedellytykset luomulypsykarjatilalla Peltoviljelyn suunnittelu Herneen ja härkäpavun
Kasvavien nautojen valkuaisruokinta on iäisyyskysymys. Halola-seminaari Arto Huuskonen
Kasvavien nautojen valkuaisruokinta on iäisyyskysymys Halola-seminaari 13.5.2015 Arto Huuskonen 1 13.5.2015 Esityksen sisältö Kokeita ja koettelemuksia 15 vuoden ajalta Lyhyt katsaus naudan valkuaisen
III. Onnistunut täydennys ruokintaan KRONO KRONO KRONO KRONO. Tasapainoinen ruokinta kotoisten rehujen laadun mukaan
KRONO I KRONO II KRONO III KRONO IV Onnistunut täydennys ruokintaan Tasapainoinen ruokinta kotoisten rehujen laadun mukaan Krono I, II, III ja IV -täysrehut Krossi 125 Top ja Krono 135 Top -puolitiivisteet
Maissikokemuksia Luke Maaningalta Auvo Sairanen Ylivieska Ajantasalla. Luonnonvarakeskus
Maissikokemuksia Luke Maaningalta Auvo Sairanen Ylivieska 28.11.2018. Ajantasalla MAISSI Maailmalla yleisin karkearehu maidontuotannossa Tuottaa vakaita satoja hyvin vaihtelevissa olosuhteissa Energiapitoinen,