PORIN METSÄN LUONTOSELVITYS Mika Mäntysaari & Heli Nukki (toim.)
|
|
- Julia Härkönen
- 7 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 PORIN METSÄN LUONTOSELVITYS 2005 Mika Mäntysaari & Heli Nukki (toim.) Porin kaupunginkanslian kaavoitusosasto Porin kaupunkisuunnittelusarja C58/2006
2
3 PORIN METSÄN LUONTOSELVITYS 2005 Mika Mäntysaari & Heli Nukki (toim.) Ympäristöministeriö on hankerahoituksella tukenut tämän julkaisun tuottamiseksi tehtyä tutkimusta ja julkaisun painatusta. Porin kaupunginkanslian kaavoitusosasto Porin kaupunkisuunnittelusarja C58/2006
4 Painos 500 kpl Julkaisija Porin kaupunginkanslian kaavoitusosasto Valtakatu 4, Pori Puh. (02) , fax (02) sähköposti: ISBN ISSN X Porin kaupunginkanslian painatuskeskus, 2006
5 Saatteeksi Keväällä 2002 perustettu Porin kansallinen kaupunkipuisto käsittää kaupunkiluonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta tärkeitä luonnonalueita, arvokasta rakennusperintöä ja puistoarkkitehtonisesti ja esteettisesti merkittäviä puistoja. Ne muodostavat yhtenäisen viherkäytävän kaupunkirakenteen sisällä. Kaupunkipuiston luonnetta korostaen ydinkeskustan puistot ja arvokkaat rakennetut alueet yhdistävät Kokemäenjoen suiston ja Porin metsän. Porin metsä on luonnollinen osa Porin kansallista kaupunkipuistoa. Vuosien mittaan Porin metsä on erilaisissa valintatilanteissa pyhittynyt arvostetuksi virkistäytymispaikaksi. Siellä tehdyt toimenpiteet ovat nostaneet voimakkaita tunteita ja reaktioita. Porin kansallisen kaupunkipuiston kehittämistoimenpiteitä varten laaditaan hoito- ja käyttösuunnitelma. Osana valmistelutyötä käynnistettiin vuonna 2005 kaksivuotinen Porin metsän tutkimus- ja kehittämishanke, joka tähtää metsäluonnon monimuotoisuuden, maisemanhoidon ja virkistyskäytön yhteen sovittamiseen. Työn ovat rahoittaneet ympäristöministeriö ja Porin kaupunki. Tehtävä on täsmentynyt Porin metsän hoidon, intensiivisen virkistyskäytön, alueen maisema-arvojen, kulttuuriperinnön ja luonnon monimuotoisuuden yhteensovittamiseen. Tutkimus- ja kehittämistyö jaettiin kolmeen eri teemaan ja ensimmäisenä laadittiin Porin metsän luontoselvitys vuonna Linnustoa ja kasvillisuutta koskeva luontoselvitys on toiminut pohja-aineistona Porin metsän monitavoitteista hoito- ja käyttösuunnitelmaa laadittaessa. Luontoselvityksen teki Porin metsäopistosta Mika Mäntysaari luontokartoittajan erikoisammattitutkinnon opinnäytetyönä. Selvityksen tekoa ohjasi Porin metsäopiston puolesta FK Janne Lampolahti, joka auttoi myös vaikeimpien ympäristötyyppien määrityksessä. Julkaisun on toimittanut raportiksi FM Heli Nukki Porin kaupungin kaavoitusosastolta. Porin kansallinen kaupunkipuisto turvaa asukkaille ja Porissa vieraileville monimuotoisen ja monipuolisen ympäristön. Porin kansallisen kaupunkipuiston kehittämiseen liittyvänä tavoitteena on koettu tärkeäksi kasvattaa asukkaiden tietoisuutta omasta ympäristöstään ja nostaa samalla ympäristön arvostamista ja lisätä myönteisiä luontokokemuksia. Mika Mäntysaaren luontoselvitys antaa pohjaa Porin metsän luonnon monimuotoisuuden kokemiseen. Porissa lokakuussa 2006 Kaupunkisuunnittelujohtaja Olavi Mäkelä
6 Sisältö Saatteeksi Johdanto Kasvillisuusselvitys Menetelmät Kasvillisuuden yleispiirteet Kuviokartta ja kuvioselosteet Linnustoselvitys Menetelmät Tulokset Linnuston yleispiirteet Linjalaskennan tulokset Lajikohtainen tarkastelu ja mitä linnusto kertoo alueen luontoarvoista Tiivistelmä kasvillisuus- ja linnustoselvityksen tuloksista... 30
7 PORIN KANSALLINEN KAUPUNKIPUISTO Kuva 1. Porin metsä kuuluu lähes kokonaisuudessaan Porin kansalliseen kaupunkipuistoon. Porin kaupunki, mittaustoimi 2006.
8 1. Johdanto Porin metsä sijaitsee Porin kaupungin keskustan tuntumassa lentokentän länsipuolella. Pinta-alaltaan noin 300ha alue oli porilaisten yhteislaidunta 1930-luvun alkuun asti. Sodan jälkeen aluetta alettiin kehittää urheilukeskukseksi ja kansanpuistoksi. Alueella laidunkäytön seurauksena ollutta polkujärjestelmää täydennettiin vastaamaan ulkoilijoiden tarpeita. Nykyään Porin metsä on kaupunkilaisten tärkeimpiä ulkoilu- ja virkistysalueita. Reittiverkosto on tiheä ja osittain valaistu. Reittejä on lenkkeilijöille, hevosurheilun harrastajille ja talvella hiihtäjille. Pohjoisosaan on rakennettu monipuolinen urheilukeskus, johon kuuluu mm. maauimala, jäähalli, stadion ja urheilukenttiä. Alue on osa ympäristöministeriön päätöksellä vuonna 2002 perustettua Porin kansallista kaupunkipuistoa. Kaupunkipuistoon kuuluvan alueen rajaus näkyvät kuvissa 1 ja 2, sivuilla 7 ja 10. Selvitysalueeseen kuului lisäksi pieni metsäkaistale kaupunkipuistoon kuuluvan metsäalueen länsipuolelta. Luontoselvitys tehtiin Porin kaupungin toimesta osana kaupunkipuiston hoito- ja käyttösuunnitelmaa varten käynnistettyä Porin metsän tutkimus- ja kehittämishanketta. Hankkeen tavoitteena on sovittaa yhteen Porin metsän hoito, intensiivinen virkistyskäyttö, alueen maisema-arvot, kulttuuriperintö ja luonnon monimuotoisuus. Ympäristöministeriön rahoittama luontoselvitys käsittää linnustoselvityksen ja kasvillisuusselvityksen. Lisäksi maastotöiden aikana etsittiin merkkejä liito-oravan oleskelusta alueella. Niitä ei kuitenkaan löytynyt. Keskeisenä tavoitteena oli kartoittaa Porin metsän luontoarvot alueelle laadittavaa käyttösuunnitelmaa ja perustettavaa suojelualuetta varten. Luontoselvitys oli myös luontokartoittajan erikoisammattitutkinnon opinnäytetyö. Selvityksen tekoa ohjasi Porin metsäopiston puolesta Janne Lampolahti, joka auttoi joidenkin vaikeimpien ympäristötyyppien määrityksessä. Porin kaupunki antoi käyttöön kaikki tarvittavat kartat ja ilmakuvat. Myös raportin teemakartat tehtiin Porin kaupungin kaavoitusosastolla. 2. Kasvillisuusselvitys 2.1. Menetelmät Kasvillisuusselvityksen maastotyöt tehtiin heinä- ja syyskuun välisenä aikana Maastossa piirrettiin kartalle pohjakasvillisuudeltaan ja puustoltaan samankaltaiset kuviot. Samalla niistä tehtiin muistiinpanot. Muistiin kirjoitettiin jokaiselta kuviolta mm. puuston laji- ja ikärakenne, arvio lahopuun määrästä, pohjakasvillisuuden tärkeimmät putkilokasvilajit sekä mahdollisesti löytyneet harvinaisemmat lajit ja kuvion metsä- tai suotyyppi. Mikäli tyypin määrittäminen ihmistoiminnan vuoksi oli mahdotonta, kuviosta tehtiin vain sanallinen kuvaus. Voimakkaasti ihmisen muovaamista paikoista, kuten urheilupuiston alueesta, tekomäistä ja ampumaradan alueesta kasvillisuutta ei selvitetty tarkemmin. Maastomuistiinpanojen pohjalta kirjoitettiin kuvioselosteet Kasvillisuuden yleispiirteet Koko alueelle on luonteenomaista voimakas ihmistoiminnan vaikutus. Täysin luonnontilaisena säilyneitä paikkoja alueella ei ole. Metsää alueesta on noin 240 hehtaaria. Siitä suurin osa on hoidettua talousmetsää. Esimerkiksi hoidettua noin vuoden ikäistä mäntymetsää on alueella noin 90 hehtaaria. Hakkuuaukeita alueella ei kuitenkaan ole paria pientä poikkeusta lukuun ottamatta. Metsittyviä hakkuuaukeita (puuston hakkaamisesta on aikaa alle 30 vuotta) on vain muutama. Lähes kaikki alueen korvet ovat ojitettuja. Tämä näkyy turvekankaiden melko suurena pinta-alana. Erityisesti ruohoturvekankaiden pinta-ala on melko suuri. Alueelta löytyy kuitenkin myös säilyneitä korpia, ja puustoltaan lähes luonnontilaisia alueita. 8
9 2.3. Kuviokartta ja kuvioselosteet Kuvioselosteet sisältävät yleiskuvauksen kuvion kasvillisuudesta, metsä- tai suotyypin määrityksen, arvion lahopuun määrästä sekä puuston iästä ja luonnontilaisuudesta. Puuston ikä on arvioitu ylispuuston perusteella. Arviot ovat vain suuntaa antavia, eivätkä välttämättä ole tarkkoja. Maininta lahopuun määrästä on vain sellaisten kuvioiden selosteissa, joilta sitä on löytynyt merkittävästi. Mikäli selosteessa ei ole mainintaa puuston luonnontilaisuudesta, merkitsee se sitä, että kuvion puustoa on käsitelty metsänhoidollisesti tai ihmistoiminta on muuten vaikuttanut huomattavasti puuston kehittymiseen. Termi luonnontilaisen kaltainen tarkoittaa, että alueella ei ole pitkään aikaan tehty huomattavia metsänhoidollisia toimenpiteitä, puusto on melko iäkästä ja rakenteeltaan moni-ikäistä ja lahopuuta on alkanut muodostua. Mikäli kuviolla on luontoarvoja, joiden perusteella alue sopisi osaksi Porin metsään perustettavaa luonnonsuojelualuetta tai olisi muuten perusteltua säilyttää luonnontilaisena, löytyy kuvioselosteen alapuolelta asiaa käsittelevä lyhyt suositus. Siinä kerrotaan kuuluuko alue metsä- tai luonnonsuojelulain tarkoittamiin erityisen arvokkaisiin elinympäristöihin. Tärkeiden suojelukohteiden ympäriltä olisi suositeltavaa säästää riittävästi metsää suojavyöhykkeeksi. Alueen kaikki korvet (kangaskorvet, joita ovat kuviot 56, 70, 72, 74, 92 ja metsälain tarkoittamat korvet kuviot 8 ja 87) lukuun ottamatta kuviota 92 ovat ojien sivuamia tai halkomia. Ojien tukkiminen saattaisi edistää korpien vesitalouden säilymistä luonnontilaisena. Lisäksi alkuperäinen suotyyppi saattaisi olla palautettavissa ennallistamisella alueen korpimuuttumissa. Alapuolella olevissa kuvioselosteissa on käytetty seuraavia lyhenteitä: MT-kangas (mustikkatyyppi), OMT-kangas (käenkaali-mustikkatyyppi), OMaT-lehto (käenkaali-oravanmarjatyyppi), AthOT-lehto (hiirenporras-käenkaalityyppi) ja OFiT-lehto (käenkaali-mesiangervotyyppi). Hies- ja rauduskoivua ei ole kuvioselosteissa käsitelty erikseen, vaan yhteisesti koivuna. Numerointi viittaa sivulla 10 olevaan kuviokarttaan (kuva 2). Kartalle on korostettu alueen merkittävimpiä luontokohteita. Kuvio 0. Hoidettua ja rakennettua urheilukenttäaluetta. Kuvio 1: MT-kangas. Ylispuuna kasvaa pääasiassa yli 100-vuotias mänty. Välipuuna ja alikasvoksena kasvaa koivua, kuusta ja pihlajaa. Kuvion eteläpään puusto on nuorempaa. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita yleisiä lajeja ovat mm metsätähti, oravanmarja ja kevätpiippo. Kuvio 2: MT kangas. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka, jonka seassa kasvaa runsaasti muun muassa oravanmarjaa, metsätähteä ja kevätpiippoa. Ylispuusto muodostuu pääasiassa iäkkäistä (yli satavuotiaista) kilpikaarnaisista männyistä. Välipuuston muodostavat runsaana esiintyvät kuusi ja pihlaja. Kuvio 3: Ruohoturvekangas. Puusto on luonnontilaisen kaltainen. Vanhimmat kuuset ovat yli satavuotiaita. Puuston valtalaji on kuusi, mutta myös tervaleppä on ylispuuna hyvin yleinen. Välipuuna kuusen ohella kasvaa runsaasti pihlajaa. Pohjakasvillisuuden valtalaji on käenkaali. Muita runsaita lajeja ovat suo-orvokki, ojakellukka, korpi-imarre, vadelma ja hiirenporras. Lahopuuta kuviolla ei juuri ole. Kuvion keskivaiheilla on pienialainen kulttuurivaikutteinen tervaleppämetsikkö, jonka pohjakasvillisuus muodostuu lähes yksinomaan terttualpista. Metsikön kosteus johtuu yläpuolelta ojaa pitkin valuvasta vedestä, joka jää seisomaan paikalle. Suositus: Luonnontilaisen kaltaisen iäkkään puustonsa takia kuvio olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 4: Ruohoturvekangas. Puusto on iäkästä. Vanhimmat kuuset ja männyt ovat yli 100-vuotiaita. Ylispuuna on kuusta, mäntyä sekä muutama tervaleppä. Välipuuna kasvaa pihlajaa, kuusta ja koivua. Pohjakasvillisuuden valtalajeja ovat metsäimarre, käenkaali ja oravanmarja. Muita yleisiä lajeja ovat korpi-imarre, isoalvejuuri, vadelma, metsäalvejuuri, suo-orvokki ja hiirenporras. 9
10 Kuva 2. Porin metsän luontoselvityksen kuviokartta. Maanmittauslaitos, lupa nro PISA/124/
11 Kuvio 5: Ruohoturvekangas. Puustoltaan pääasiassa nuorta ryteikköistä metsää, jonka valtalajeja ovat kuusi, pihlaja, tervaleppä, tuomi ja koivu. Kuviolta löytyy myös muutamin paikoin yli 100-vuotiasta puustoa (kuusia ja mäntyjä) sekä iäkkäitä tervaleppiä. Pohjakasvillisuuden valtalajeja ovat käenkaali, hiirenporras, korpi-imarre ja ojakellukka. Yleisiä ovat myös suo-orvokki, mesiangervo, nokkonen, viitaja korpikastikka. Paikoitellen kasvaa vadelmaa ja punaherukkaa. Kuvio 6: AthOT-lehto. Puusto on luonnontilaisen kaltainen ja moni-ikäinen. Vanhimmat kuuset ovat yli satavuotiaita. Pääpuulajit ovat kuusi ja tervaleppä. Välipuuna kasvaa lisäksi tuomea ja pihlajaa. Lahopuun määrä rajoittuu yhteen tuulen kaatamaan kuuseen (tosin kuvion pinta-alaan nähden sekin on aika paljon). Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat hiirenporras ja käenkaali. Näiden lisäksi runsaita ovat mm. vadelma, punaherukka, lehtovirmajuuri, mesiangervo, metsäimarre, korpi-imarre ja ojakellukka. (Kuva 3, s. 11) Suositus: Metsälain 10 tarkoittama kohde, joka tulisi säilyttää luonnontilaisena. Kuva 3. AthOT-lehto (kuvio 6). Kuva: Heli Nukki Kuvio 7: Lievästi muuttunut ruohokorpi. Puusto on noin 40-vuotiasta koivu- ja kuusivaltaista. Kuvion lentokentän suoja-alueen ulottuvan kärjen alueella kasvaa melko iäkästä tervaleppää. Nuorta pihlajaa ja tervaleppää kasvaa koko kuviolla. Mätäs- ja välipintojen vaihtelu on selvää. Välipinnoilla kasvaa runsaana suo-orvokkia, mesimarjaa, nurmilauhaa ja mesiangervoa. Kosteimmissa painanteissa kasvaa kurjenjalkaa ja terttualpia. Mätäspintojen tavallisimpia lajeja ovat korpi-imarre, metsätähti, metsäalvejuuri, metsäkorte, oravanmarja ja mustikka. Kuvio 8: Ruohokorpi. Mättäiden ja painanteiden vuorottelu on selvää. Mätäspintojen yleisimmät putkilokasvilajit ovat vehka, terttualpi ja järvikorte. Muita yleisiä lajeja ovat suo-orvokki, korpikastikka ja ojakellukka. Mätäspintojen valtalajeja ovat käenkaali, hiirenporras, korpi-imarre ja isoalvejuuri. Ylispuuna kasvaa iäkästä tervaleppää ja kuusta. Välipuusto muodostuu pääasiassa kuusesta, koivusta ja 11
12 pihlajasta. Myös paatsamaa ja punaherukkaa kasvaa harvakseltaan. Puusto on luonnontilaisen kaltainen. (Kuva 4, s. 12). Suositus: Kuvio on metsälain 10 tarkoittama kohde, joka tulisi säästää luonnontilaisena. Kuva 4. Ruohokorpi (kuvio 8). Kuva: Mika Mäntysaari Kuvio 9: Ruohoturvekangas. Puuston valtalaji on noin 50-vuotias kuusi. Kuviolta löytyy myös yli 100-vuotiaita mäntyjä ja kuusia. Välipuuna kasvaa runsaasti koivua ja pihlajaa. Pohjakasvillisuudessa runsaita lajeja ovat käenkaali, metsäimarre, korpi-imarre, hiirenporras, isoalvejuuri ja mustikka. Kuvio 10: AthOT-lehto. Puusto on melko nuorta (alle 50-vuotiasta). Yleisimmät puulajit ovat kuusi, tuomi ja pihlaja. Myös koivua ja tervaleppää esiintyy kuviolla. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat hiirenporras, käenkaali ja metsäimarre. Muita runsaslukuisia lajeja ovat ojakellukka, korpi-imarre ja nokkonen. Suositus: Kuvio on metsälain 10 tarkoittama kohde, joka tulisi säilyttää luonnontilaisena. Kuvio 11: Jäähalli ja parkkipaikka-alue. Kuvio 12: Teltta-alue. Kangasmetsän pohjakasvillisuus on hävitetty ja tilalle istutettu nurmikkokasvillisuutta (esimerkiksi kylänurmikkaa ja valkoapilaa). Puusto muodostuu iäkkäistä männyistä (pääasiassa yli satavuotiaista), joiden seassa kasvaa myös kuusta. Kuvio 13: Maauimala-alue. Kuvio 14: Tenniskentät. Kuvio 15: MT kangas. Kulttuurivaikutteinen kuvio, jolla on runsaasti polkuja ja muuta ihmisen käyttämää ja tallaamaa aluetta. Puusto on mäntyvaltaista. Suurin osa männyistä on kilpikaarnaisia (iältään yli satavuotiaita). 12
13 Kuvio 16: Lentokentän turva-alue. Kuviolla on avoimia rikkaruohokenttiä ja tiheän nuoren (osittain istutetun) puuston peittämiä alueita. Kuvio 17: Soistuva MT kangas. Mustikka on pohjakasvillisuuden valtalaji, mutta myös mm. puolukkaa ja metsätähteä esiintyy kohtalaisesti. Soistumisesta kertovat melko runsaana esiintyvät suopursu ja juolukka sekä siellä täällä kasvavat hanhenpaju ja pallosara. Ylispuuna kasvaa arviolta 70-vuotias mänty. Harvahkon välipuuston muodostavat pihlaja, koivu, ja kuusi. Kuvio 18: Soistuva MT kangas. Mustikka on pohjakasvillisuuden valtalaji. Muita yleisiä lajeja ovat puolukka, metsätähti ja metsälauha sekä soistumasta kertovat pallosara, hanhenpaju, virpapaju ja juolukka. Arviolta 1/3 pinta-alasta on rahkasammalen peitossa. Ylispuuna on noin 70-vuotias mänty, jonka seassa kasvaa myös jonkin verran kuusta. Välipuusto muodostuu pääasiassa kuusesta, pihlajasta ja koivusta. Kuvio 19: Soistunut MT kangas. Mustikka on pohjakasvillisuuden valtalaji. Runsaita ovat myös mm. oravanmarja ja metsätähti. Soistumasta kertovat melko runsaina esiintyvät pallosara ja metsäkorte sekä rahkasammalen suuri (lähes ½ pinta-alasta) peittävyys. Ylispuuna kasvaa arviolta 70-vuotias mänty ja kuusi. Välipuusto muodostuu pääasiassa kuusesta ja pihlajasta. Kuvio 20: OMT kangas. Pohjakasvillisuuden valtalajeja ovat oravanmarja ja käenkaali. Runsaita tai melko runsaita putkilokasveja ovat muun muassa mustikka, metsäalvejuuri ja metsäimarre. Ylispuuna kasvaa melko iäkkäitä (lähes satavuotiaita) mäntyjä ja vähälukuisempana kuusta. Välipuuna on runsaasti pihlajaa ja kuusta. Kuvio 21: MT kangas. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat mustikka, metsälauha, metsäkastikka, metsätähti ja oravanmarja. Eteläpuoliskolla tapahtuvasta soistumisesta kertovat melko runsaana esiintyvät rahkasammallaikut, pallosara ja mesimarja. Ylispuusto on melko harvaa, mäntyvaltaista ja iältään noin 70-vuotiasta. Alikasvoksena on runsaasti nuoria lehtipuita: pihlajaa, koivua ja haapaa. Kuvio 22: MT kangas. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka, mutta myös puolukka on melko runsas. Melko runsaana esiintyviä lajeja ovat metsätähti, oravanmarja ja metsälauha. Harvakseltaan esiintyy myös juolukkaa, suopursua, pallosaraa ja hanhenpajua. Ylispuuna pääasiassa noin 70-vuotias mänty, jonka seassa kasvaa harvakseltaan myös kuusta. Harvahkon välipuuston muodostavat pihlaja, koivu, kuusi ja haapa. Kuvio 23: Ruohoturvekangas. Puusto on noin 60-vuotiasta. Ylispuuna on tasa-ikäinen mänty, jonka seassa kasvaa myös vähän kuusta. Alikasvoksena kasvaa pihlajaa, koivua ja haapaa. Pohjakasvillisuudessa runsaita lajeja ovat korpi-imarre, metsäimarre, suo-orvokki, ojakellukka ja käenkaali. Kuvio 24: Soistuva MT kangas. Mustikka on pohjakasvillisuuden valtalaji. Muita melko yleisiä lajeja ovat puolukka ja metsätähti sekä soistumisesta kertovat pallosara, maariankämmekkä, juolukka ja virpapaju. Rahkasammal peittää yli 1/3 pinta-alasta. Ylispuuston muodostaa pääasiassa noin 70-vuotias mänty. Melko harvan alikasvoksen muodostavat pääasiassa koivu ja pihlaja. Kuvio 25: Tekomäki. Kuvio 26: OMaT-lehto. Pohjakasvillisuuden valtalaji on käenkaali. Muita yleisiä lajeja ovat mm. oravanmarja, lehtokorte, korpi-imarre, metsäimarre, ojakellukka, tesma ja nuokkuhelmikkä. Pensaskerroksessa kasvaa runsaasti vadelmaa ja taikinamarjaa. Koiranheittä ja punaherukkaa esiintyi yksittäin muutamissa paikoissa. Puuston valtalajeja ovat kuusi, joista vanhimmat ovat yli satavuotiaita ja välipuuna kasvava pihlaja. Seassa kasvaa joitakin harmaaleppiä ja iäkkäitä mäntyjä. Lähinnä kuusesta muodostunutta pysty- ja maalahopuuta on kuviolla kohtalaisesti. Puusto on moniikäinen ja luonnontilaisen kaltainen. (Kuvat: kansikuva ja kuva 5, s. 14) 13
14 Suositus: Metsälain 10 tarkoittama kohde, joka tulisi säästää luonnontilaisena. Kartalla olevan viivan pohjoispuolinen alue on OMT kangasta, mutta on puustoltaan yhtenäinen lehdon kanssa. Koska kuvio rajautuu saumattomasti lehtoon ja puusto on iäkästä, on suositeltavaa säästää myös tämä osa kuviosta luonnontilaisena. Kuva 5. Tuore lehto (kuvio 26). Kuva: Mika Mäntysaari Kuvio 27: OMT- kangas. Puusto on noin 40-vuotiasta. Yleisiä lajeja ovat kuusi, mänty, pihlaja, harmaaleppä ja ihmisen paikalle istuttama siperiansembra. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat käenkaali ja oravanmarja. Myös mustikka on melko yleinen. Kuvio 28: MT-kangas. Harvahkon ja tasaikäisen ylispuuston muodostaa pääasiassa noin 60- vuotias mänty, jonka seassa kasvaa joitakin kuusia. Alikasvoksena on runsaasti pihlajaa ja koivua. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat mustikka ja metsälauha. Muita runsaita lajeja ovat oravanmarja, metsätähti, ja kevätpiippo. Kuvio 29: Soistunut MT-kangas. Puusto on noin 40-vuotiasta. Ylispuuna kasvaa kuusta ja mäntyä 14
15 sekä harvakseltaan koivua. Välipuuston muodostavat koivu ja pihlaja. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita melko runsaita lajeja ovat metsäalvejuuri, pallosara, metsäkorte, metsätähti ja kevätpiippo. Myös käenkaalia esiintyy jonkin verran. Kuvio 30: Ruohoturvekangas. Pääasiassa männystä ja kuusesta muodostuva ylispuusto on harvaa ja iältään vaihtelevaa, yli 60-vuotiasta. Niiden seassa kasvaa lisäksi muutamia tervaleppiä. Alikasvoksena on runsaasti pihlajaa ja koivua. Pohjakasvillisuudessa esiintyy heiniä ja ruohoja runsaasti ja varpuja vain vähän. Runsaita lajeja ovat mm. käenkaali, oravanmarja, metsälauha, metsäimarre, vadelma, metsätähti, nurmilauha, korpi-imarre ja metsäalvejuuri. Vähälukuisempana, mutta kuitenkin melko yleisenä esiintyy mm. mesiangervoa, hiirenporrasta, viita- ja korpikastikkaa. Kuvio 31: OMT-kangas. Puusto on vaihtelevan ikäistä eri osissa kuviota. Seassa on kuitenkin runsaasti yli 100-vuotiasta havupuustoa (kuusta ja mäntyä). Kuviolta löytyy myös joitakin iäkkäitä terva- ja harmaaleppiä. Myös pihlaja on yleinen. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat mustikka ja käenkaali. Muita yleisiä lajeja ovat mm. metsäkastikka, metsäimarre ja oravanmarja. Polkujen ympärillä (ja niitä reunustavien ojien ympärillä) sekä kuvion ruhoturvekankaisiin rajoittuvilla reunoilla kasvaa lisäksi mesiangervoa ja hiirenporrasta. Kuvio 32: MT-kangas. Pääasiassa kuusesta ja männystä muodostuva ylispuusto on tasaikäistä ja noin 60-vuotiasta. Välipuuna kasvaa koivua. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita yleisiä tai melko yleisiä lajeja ovat oravanmarja, kevätpiippo, metsätähti ja käenkaali. Kuvio 33: Ruohoturvekangas, metsittyvä hakkuuaukea. Puusto on nuorta (pääasiassa alle 20-vuotiasta) ja tiheää. Yleisimmät puulajit ovat koivu ja harmaaleppä, mutta myös kuusia kasvaa paikoitellen melko runsaana. Kuviolla on säästetty joitakin iäkkäitä terva-, ja harmaaleppiä. Pohjakasvillisuuden muodostavat pääasiassa korpi-imarre, metsäimarre, metsäalvejuuri, käenkaali, oravanmarja, vadelma, nokkonen ja nurmilauha. Myös punaherukkaa kasvaa monin paikoin. Kuvio 34: Ruohoturvekangas. Ylispuusto on harvaa ja iältään noin 60-vuotiasta. Ylispuina kasvavat kuusi, koivu, harmaaleppä ja haapa. Pihlaja muodostaa alikasvoksen. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat käenkaali, metsäalvejuuri, korpi-imarre, nurmilauha ja vadelma. Muita yleisiä lajeja ovat mm. hiirenporras, mesiangervo, suo-orvokki, metsäkorte, korpikastikka ja viitakastikka. Kuvio 35: MT-kangas. Harvahkon ja tasa-ikäisen ylispuuston muodostavat noin 40-vuotias kuusi ja mänty. Alikasvoksena kasvaa pihlajaa ja koivua. Mustikka on pohjakasvillisuuden valtalaji. Runsaita ovat myös metsälauha, kevätpiippo, oravanmarja ja metsätähti. Kuvio 36: Ruohoturvekangas. Puusto on vaihtelevan ikäistä eri osissa kuviota. Pääasiassa puusto on melko nuorta, noin vuotiasta. Puulajeja on runsaasti. Runsaimmat lajit ovat kuusi, koivu ja pihlaja. Myös tervaleppä, harmaaleppä, raita ja haapa ovat melko yleisiä. Pohjakasvillisuuden valtalaji on käenkaali. Muita tavallisia lajeja ovat mm. metsäalvejuuri, korpi-imarre, hiirenporras, suo-orvokki, nokkonen, metsäkorte, ojakellukka, metsäimarre ja isoalvejuuri. Kuvio 37: MT-kangas. Puusto on noin 80-vuotiasta. Ylispuuna on mäntyä ja kuusta. Välipuuna kasvaa kuusta, koivua ja jonkin verran myös pihlajaa. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita runsaita lajeja ovat kevätpiippo, metsätähti, metsälauha ja oravanmarja. Paikoitellen esiintyy jonkin verran myös käenkaalia. Kuvio 38: MT-kangas. Ylispuuna on tasa-ikäinen noin 80-vuotias mänty, jonka seassa kasvaa harvakseltaan kuusta. Koivu ja pihlaja muodostavat melko tiheän alikasvoksen. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Oravanmarja, metsätähti, metsälauha ja kevätpiippo ovat myös melko runsaita. Kuvio 39: Mustikkaturvekangas I. Harvahkon ja tasa-ikäisen ylispuuston muodostaa lähes yksinomaan 15
16 noin 70-vuotias kuusi. Alikasvoksena kasvaa kohtalaisesti koivua ja pihlajaa. Kuviolla on runsaasti pieniä rahkasammallaikkuja. Valtalaji pohjakasvillisuudessa on mustikka, jonka lisäksi runsaita tai melko runsaita lajeja ovat metsäalvejuuri, metsäimarre, metsäkorte, pallosara, kevätpiippo, oravanmarja ja käenkaali. Kuvio 40: Soistuva MT- kangas. Puusto on moni-ikäinen ja luonnontilaisen kaltainen. Iäkkäimmät puut ovat yli 100-vuotiaita. Myös lähinnä kuusesta muodostunutta pysty- ja maalahopuuta on kuviolla kohtalaisesti. Valtapuulajit ovat kuusi koivu ja pihlaja. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Myös metsäalvejuuri on melko runsas kuviolla. Puolukkaa ja käenkaalia esiintyy paikoitellen melko runsaana. Suositus: Iäkkään ja luonnontilaisen kaltaisen puustonsa vuoksi kuvio olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 41: Tuore lehto. Tyyppi on jätetty tarkemmin määrittelemättä, koska lehtoalue on muodostunut ojituksen seurauksena kuivuneesta kosteasta lehdosta. Puusto on luonnontilaisen kaltainen ja moniikäinen. Lahopuuta on kohtalaisesti. Iäkkäimmät puut ovat yli 100-vuotiaita. Kuviolla kasvaa kuusen koivun ja pihlajan lisäksi jonkin verran tervaleppää. Harmaaleppää kasvaa erityisesti kuvion pohjoispuolella, jossa on runsaasti myös sodanaikaisia lentokoneen sirpalesuojia. Pohjakasvillisuuden valtalaji on käenkaali. Muita melko runsaita lajeja ovat mm. hiirenporras, metsäimarre, ojakellukka, lehtovirmajuuri, isoalvejuuri, metsäalvejuuri, korpi-imarre ja suo-orvokki. Terttuseljaa ja punaherukkaa esiintyy kuviolla melko runsaasti. Suositus: Metsälakikohde, joka tulisi säästää luonnontilaisena. Kuvio 42: MT-kangas, joka lähestyy puolukkatyypin kangasta. Ylispuuna kasvaa lähes yksinomaan tasaikäinen noin 70-vuotias mänty. Harva välipuusto muodostuu kuusesta, koivusta ja pihlajasta. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka, mutta myös puolukka on yleinen. Tuoreen kankaan ruohoja on vähän (mm. oravanmarja ja metsätähti). Monin paikoin tapahtuu soistumista, josta kertovat rahkasammallaikut, virpapaju, hanhenpaju, juolukka ja pallosara. Kuvio 43: Tekomäet. Suurin osa tekomäkien pinnasta on nuorta ja tiheää varttunutta taimikkoa. Osa on heinittynyttä avomaata. Kuvio 44: Tekomäen alusmetsä. Voimakkaan kulttuurivaikutteisuuden takia olen jättänyt tyypittelemättä. Puusto nuorta ja tiheää lehtimetsää, joka koostuu pääasiassa koivusta, pihlajasta, harmaalepästä, haavasta ja raidasta. Pellon reunassa polun halkomalla alueella sekä kuvion itäpäässä kasvaa lisäksi iäkkäitä (yli 100-vuotiaita) havupuita. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat käenkaali ja vadelma. Muita melko yleisiä lajeja ovat tesma, mesiangervo, punaherukka ja metsäimarre. Kuvio 45: MT-kangas. Puusto on noin 60-vuotiasta. Ylispuuna on kuusta, jonka seassa kasvaa harvakseltaan koivuja. Välipuuna on koivua ja pihlajaa. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita yleisiä lajeja ovat mm. kevätpiippo ja oravanmarja. Vähälukuisina esiintyy käenkaalia, metsäimarretta ja metsäalvejuurta. Kuvio 46: OMT-kangas. Puusto on kuviolla vaihtelevan ikäistä eri kohdilta kuviota mutta kuitenkin alle 80-vuotiasta. Suurimmalla osalla kuviota puusto on melko nuorta. Kuusi ja koivu ovat valtalajeja sekä ylis- että välipuuna. Myös mäntyä, haapaa, harmaaleppää ja pihlajaa esiintyy monin paikoin. Pohjakasvillisuuden valtalaji on käenkaali. Muita yleisiä tai melko yleisiä lajeja ovat metsäalvejuuri, metsäimarre, oravanmarja ja korpi-imarre. Pienialaisissa kosteammissa paikoissa kasvaa lisäksi mm. ojakellukkaa, hiirenporrasta ja mesiangervoa. Kuvio 47: Mustikkaturvekangas I. Puusto on tiheää ja nuorta, noin 30-vuotiasta. Runsaimmat lajit ovat kuusi ja koivu. Mäntyä, haapaa ja pihlajaa esiintyy jonkin verran. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita yleisiä lajeja ovat puolukka, pallosara, kevätpiippo, metsätähti ja oravanmarja. Alkuperäinen suotyyppi on todennäköisesti kangaskorpi. 16
17 Kuvio 48: Kulttuurivaikutteinen lehtipuuvaltainen metsä. Kuvio on ollut ennen metsittymistä todennäköisesti vanhaa laidunmaata tai pellonpohjaa. Puusto on noin 60-vuotiasta. Koivu on valtalaji, mutta myös kuusi on melko runsas. Seassa kasvaa jonkin verran myös pihlajaa, raitaa, haapaa ja mäntyä. Pohjakasvillisuuden valtalajeja ovat käenkaali, metsäimarre ja metsäalvejuuri. Muita runsaita lajeja ovat mm. vadelma, oravanmarja, nurmilauha ja korpikastikka. Kuvio 49: Ruohoturvekangas. Puusto on moni-ikäinen ja luonnontilaisen kaltainen. Suuri osa puustosta on yli satavuotiasta. Kuusesta muodostunutta maa- ja pystylahopuuta on runsaasti erityisesti kuvion pohjoisosissa. Valtalaji on kuusi. Seassa kasvaa runsaasti pihlajaa ja koivua. Tuomea, mäntyä, harmaaleppää ja vaahteraa kasvaa monin paikoin. Mättäiden ja painanteiden vuorottelu on selvää suurimmalla osalla kuviota. Pohjakasvillisuuden valtalaji on käenkaali. Muita runsaita lajeja ovat mm. vadelma, hiirenporras, metsäalvejuuri, isoalvejuuri, tesma, nokkonen, suo-orvokki, lehtovirmajuuri, metsäkorte, rönsyleinikki, ojakellukka ja korpikastikka. Erikoisuutena kuviolla kasvaa harvinaisena lehtokieloa. Pensaista runsaita ovat terttuselja, punaherukka ja paatsama. Kuvion alkuperäisiä luontotyyppejä ovat lehtokorpi, kostea lehto, ruohokangaskorpi ja paikoin myös ruohokorpi, josta kertoo mm. muutamin paikoin esiintyvä terttualpi. Eri alkuperää olevien pienempien kuvioiden erottaminen toisistaan on kuitenkin erittäin vaikeaa, koska ojitus on muuttanut koko aluetta huomattavasti. (Kuvat 6 ja 7, s. 18 ja 19). Suositus: Luonnontilaisen kaltaisen puustonsa ja runsaan lahopuuston vuoksi alue olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 50: Soistuva MT-kangas. Ylispuusto on tasa-ikäinen, noin 70-vuotias. Se koostuu lähinnä männystä, mutta joukossa on myös vähän kuusta ja koivua. Itäpäässä kuviota koivu on pienellä alueella valtapuulaji. Välipuuna kasvaa jonkin verran koivua ja pihlajaa. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka, mutta myös puolukka on runsas. Metsätähti ja oravanmarja esiintyvät kuviolla melko runsaina. Rahkasammalpeite kattaa noin 1/3 alueesta. Kuvio 51: Ruohoturvekangas. Ylispuuna on 70-vuotias mänty, jonka seassa kasvaa myös jonkin verran kuusta. Välipuuna kasvaa kuusta ja koivua. Pohjakasvillisuus muodostuu pääasiassa metsäalvejuuresta, käenkaalista, ojakellukasta, vadelmasta, mesiangervosta ja mustikasta. Myös paatsama ja punaherukka ovat melko runsaita. Kuvio 52: OMT-kangas. Puusto muodostuu suurimmaksi osaksi moni-ikäisestä kuusesta, joista vanhimmat ovat noin 70-vuotiaita. Myös koivu ja pihlaja ovat runsaita. Kuviolla on myös kohtalaisesti lahopuuta. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat käenkaali ja mustikka. Yleisiä ovat myös metsäalvejuuri ja metsäimarre. Kuvio 53: Soistuva MT- kangas. Puusto melko tiheää. Ylispuuna kasvaa noin 70-vuotias mänty. Ylisja erityisesti välipuuna kasvaa kuusta. Myös koivu ja pihlaja ovat melko yleisiä. Pohjakasvillisuus on melko aukkoinen. Mustikka on valtalaji. Rahkasammallaikkuja on runsaasti kuviolla. Kuvio 54: Soistunut MT- kangas. Ylispuuna on 70-vuotias mänty. Välipuuna ja pensaskerroksessa kasvaa koivua, pihlajaa ja kuusta. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka, mutta myös puolukka on melko runsas. Muita yleisiä lajeja ovat pallosara, metsäalvejuuri, oravanmarja ja metsätähti. Rahkasammalen peittävyys on noin 50% pinta-alasta. Kuvio 55: MT-kangas, joka lähenee puolukkatyypin kangasta. Ylispuuna kasvaa tasaikäinen noin 60- vuotias mänty. Runsaana esiintyvät koivu ja haapa muodostavat alikasvoksen. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka, mutta myös puolukka on hyvin runsas. Oravanmarjaa ja kevätpiippoa esiintyy jonkin verran. Kuviolla on runsaasti rahkasammallaikkuja. Lisäksi paikoitellen kasvaa hanhenpajua ja juolukkaa. 17
18 Kuva 6. Ruohoturvekangas (kuvio 49). Kuva: Mika Mäntysaari Kuvio 56: Kangaskorpi. Puusto on luonnontilaisen kaltainen, noin 70-vuotias. Valtalaji on moni-ikäinen kuusi. Välipuuna kasvaa melko runsaasti koivua. Lahopuuta ei kuviolla kuitenkaan ole. Rahkasammalen peittävyys on yli 80% pinta-alasta. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita yleisiä lajeja ovat puolukka, oravanmarja, kevätpiippo ja pallosara. Muutamin paikoin kasvaa myös käenkaalia. Suositus: Vesitaloudeltaan ja puustoltaan luonnontilaisen kaltainen (lahopuu tosin puuttuu) korpi, joka olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 57: Jonkin vanhan isokokoisen rakennuksen rauniot, joita ympäröi pääasiassa nuori lehtipuumetsä. Kuvio 58: MT-kangas. Harvahko tasaikäinen ylispuusto muodostuu noin 60-vuotiaasta männystä ja kuusesta. Harva alikasvos muodostuu koivusta ja pihlajasta. Pohjakasvillisuuden valtalajeja ovat mustikka ja metsälauha. Myös mm. metsätähti ja oravanmarja ovat yleisiä. Rahka- ja karhunsammallaikkuja esiintyy monin paikoin. 18
19 Kuva 7. Ruohoturvekangas (kuvio 49). Kuva: Mika Mäntysaari Kuvio 59: Lehtipuumetsä. Alue on todennäköisesti ollut laidunaluetta ennen metsittymistään. Puusto on noin 50-vuotias. Valtalaji on koivu, joka on runsas sekä ylis- että välipuuna. Ylispuuna kasvaa lisäksi kuusta mäntyä ja harmaaleppää sekä välipuuna harmaaleppää ja pihlajaa. Pohjakasvillisuuden valtalajeja ovat nurmilauha ja korpikastikka. Muita yleisiä lajeja ovat metsälauha, metsäkorte, metsäalvejuuri, vadelma ja käenkaali. Kuvio 60: Kulttuurivaikutteinen OMT-kangas. Kuviolla on runsaasti vanhoja lentokoneen sirpalesuojia. Puusto on melko tiheää ja nuorta, pääasiassa alle 50-vuotiasta. Valtalaji on kuusi, mutta myös raita, koivu, harmaaleppä ja pihlaja ovat hyvin yleisiä. Myös mäntyä kasvaa muutamin paikoin. Pohjakasvillisuuden valtalaji on käenkaali, jonka lisäksi yleisiä ovat metsäalvejuuri ja metsäimarre. Kosteimmilla kohdilla kasvaa myös mm. mesiangervoa, ojakellukkaa ja rönsyleinikkiä. Pääasiassa nuoresta lehtipuusta muodostunutta lahopuuta kuviolla on jonkin verran. Kuvio 61: MT-kangas. Ylispuusto on tasa-ikäinen, noin 70-vuotias. Se koostuu lähinnä männystä, mutta joukossa on myös vähän kuusta ja koivua. Välipuuna kasvaa jonkin verran koivua ja pihlajaa. 19
20 Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka, mutta myös puolukka on runsas. Metsätähti ja oravanmarja esiintyvät kuviolla melko runsaina. Kuvio on eteläosastaan soistuvaa, josta kertoo runsaana esiintyvät rahkasammallaikut. Kuvio 62: Ruohokorpimuuttuma. Puusto on moni-ikäinen ja luonnontilaisen kaltainen. Myös lahopuuta on runsaasti. Runsain laji on kuusi, mutta myös harmaaleppä ja koivu ovat yleisiä. Tervaleppää kasvaa muutamin paikoin. Mättäiden ja välipintojen vaihtelu selvää. Mättäillä valtalaji on käenkaali. Välipintoja peittävät pääasiassa ojakellukka, rönsyleinikki, mesiangervo ja nokkonen. Myös suursaniaiset, kuten isoalvejuuri, hiirenporras ja metsäalvejuuri ovat runsaita. Välipinnoilla kasvoi myös parissa paikassa kurjenjalkaa muistona ajalta ennen ojitusta. Suositus: Runsaan lahopuustonsa ja luonnontilaisen kaltaisen puustonsa ansiosta kuvio olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 63: Mustikkaturvekangas I. Puusto on noin 20-vuotiasta mäntyvaltaista. Myös kuusta ja koivua esiintyy melko runsaasti. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat mustikka ja metsäalvejuuri. Muita melko runsaita lajeja ovat mm nurmilauha, metsätähti, oravanmarja ja kevätpiippo. Länsiosassa myös käenkaalia esiintyy jonkin verran. Kuvio 64: Ruohoturvekangas. Puusto on kuusivaltaista, iältään yli 70-vuotiasta. Seassa kasvaa joitakin mäntyjä ja koivuja. Nuorta pihlajaa kasvaa kuviolla melko runsaasti. Rahkasammalten osuus sammalista on noin ¼. Pohjakasvillisuuden valtalajeja ovat käenkaali, oravanmarja ja metsäalvejuuri. Runsaina tai melko runsaina esiintyvät myös metsäimarre, kevätpiippo, metsätähti ja mustikka. Ruohokangaskorpi on kuvion alkuperäinen suotyyppi. Lahopuuta on niukasti, joitakin kaatuneita ja pystyyn kuolleita kuusia. Kuvio 65: Soistunut MT-kangas. Ylispuuna on iältään noin 70-vuotias mänty. Kuusta ja koivua kasvaa melko runsaasti sekä ylis- että välipuuna. Myös nuorta pihlajaa esiintyy jonkin verran. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka, mutta myös puolukka on runsas. Siellä täällä kasvaa kevätpiippoa, oravanmarjaa metsätähteä ja pallosaraa. Rahkasammalen peittävyys on noin ½. Kuvio 66: MT-kangas. Ylispuuna kasvaa nuorta, noin 30-vuotiasta mäntyä. Välipuuna on kuusta koivua ja pihlajaa. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Melko runsaina esiintyvät mm. kevätpiippo, metsätähti ja oravanmarja. Kuvio 67: MT-kangas. Ylispuusto on tasaikäinen noin 70-vuotias ja koostuu pääasiassa männystä. Kuusta, koivua ja haapaa kasvaa sekä väli- että ylispuuna jonkin verran. Välipuuna kasvaa lisäksi melko runsaasti pihlajaa. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita yleisiä lajeja ovat kevätpiippo, metsätähti ja oravanmarja. Rahkasammallaikkuja on melko runsaasti. Kuvio 68: OMT-kangas. Melko tiheä puusto muodostuu pääasiassa noin 30-vuotiaasta kuusesta. Seassa kasvaa jonkin verran koivua ja pihlajaa. Putkilokasvien esiintyminen on melko aukkoista. Käenkaali on valtalaji, jonka lisäksi melko runsaita ovat metsäalvejuuri, metsäimarre ja oravanmarja. Mustikkaa kasvaa vain muutamissa paikoissa. Kuvio 69: OMT-kangas. Puusto on vaihtelevan ikäistä eri kohdilla kuviota, mutta kuitenkin alle 70- vuotiasta. Pääosalla kuviota kuusi on valtapuulaji, mutta paikoin koivu on kuusta runsaampi. Myös pihlajaa kasvaa välipuuna melko runsaasti. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat käenkaali, oravanmarja ja metsäimarre. Myös metsäalvejuuri oli melko runsas. Siellä täällä kasvoi mm. tesmaa, isoalvejuurta ja vadelmaa. Kuvio 70: Kangaskorpi. Puusto koostuu lähinnä noin 60-vuotiaasta kuusesta, jonka seassa kasvaa siellä täällä koivua. Lahopuun määrä on vähäinen. Rahkasammalten peittävyys n. 90%. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita yleisiä lajeja ovat oravanmarja, kevätpiippo, metsätähti. Paikoitellen esiintyy myös metsäkortetta, metsäalvejuurta ja käenkaalia. 20
21 Suositus: Vesitaloudeltaan luonnontilainen korpi, joka olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 71: MT- kangas. Kuviolla on paikoitellen soistuvaa kangasta, josta kertovat tällaisissa kohdissa melko runsaana esiintyvät rahkasammalet. Ylispuuna on noin 70-vuotias mänty, jonka seassa kasvaa myös koivua (erityisesti kuvion luoteisosassa, jossa koivu on valtapuulaji pienellä alueella). Välipuuna kasvaa kuusta, koivua ja pihlajaa. Mustikka on pohjakasvillisuuden valtalaji. Lisäksi melko runsaita ovat mm. oravanmarja ja metsätähti. Kuvio 72: Kangaskorpi. Puusto on noin 70-vuotiasta. Valtalaji on kuusi, mutta seassa kasvaa myös mäntyä ja koivua. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita alueella yleisesti esiintyviä lajeja ovat puolukka, oravanmarja ja metsätähti. Paikoitellen kasvaa myös pallosaraa ja käenkaalia. Suositus: Vesitaloudeltaan luonnontilainen korpi, joka olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 73: Soistuva MT-kangas. Ylispuusto on harvaa, tasaikäistä ja iältään noin vuotiasta. Pääosalla kuviota mänty on ylispuuston valtalaji. Kuvion eteläosassa se on kuitenkin kuusi. Koivu ja pihlaja muodostavat harvahkon alikasvoksen. Rahkasammalen peittävyys on noin ¼. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Myös puolukka on paikoitellen melko runsas. Oravanmarja ja metsätähti ovat myös yleisiä. Heiniä mm. metsälauhaa esiintyy runsaasti. Kuvio 74: Kangaskorpi. Rahkasammalen peittävyys on noin 85% pinta-alasta. Puusto koostuu lähinnä noin 70-vuotiaasta tasaikäisestä kuusesta ja vähälukuisena sekapuuna kasvavasta koivusta. Lahopuun määrä vähäinen (joitakin pystyyn kuolleita ja tuulen kaatamia kuusia). Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita melko yleisiä lajeja ovat puolukka, pallosara, metsätähti, oravanmarja, metsäalvejuuri ja metsäkorte. Suositus: Vesitaloudeltaan luonnontilainen korpi, joka olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 75: Soistuva MT-kangas. Puusto muodostuu pääasiassa 70-vuotiaasta kuusesta ja välipuuna kasvavasta koivusta. Putkilokasvipeite on paikoin aukkoinen. Mustikka on valtalaji. Muita yleisiä lajeja ovat oravanmarja ja metsäalvejuuri. Paikoin esiintyy myös käenkaalia, metsäkortetta ja metsätähteä. Kuvio 76: Ruohokorpimuuttuma. Puuston valtalaji on moni-ikäinen kuusi, joista vanhimmat ovat yli satavuotiaita. Ylispuuna kasvaa lisäksi runsaasti tervaleppää ja kuvion reunoilla harvakseltaan myös mäntyä. Välipuuna kasvaa myös pihlajaa. Kuviolla on kohtalaisesti lähinnä kuusesta muodostunutta pysty- ja maalahopuuta. Kuvio on puustoltaan luonnontilaisen kaltainen. Mätäs- ja välipintojen vaihtelu on suurimmalla osalla kuviota edelleen selvää. Pohjakasvillisuus muistuttaa lähinnä kostean lehdon kasvillisuutta. Valtalajeja ovat isoalvejuuri, metsäalvejuuri, metsäimarre, käenkaali. Muita runsaita lajeja ovat vadelma, ojakellukka, oravanmarja, punaherukka, metsäkorte, hiirenporras ja mesiangervo sekä vain välipinnoilla kasvavat punakoiso, terttualpi, rönsyleinikki ja suo-orvokki. Erikoisuutena kuviolla kasvaa jonkin verran lehtokieloa. Suositus: Luonnontilaisen kaltaisen puustonsa ansiosta kuvio olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 77: OMT-kangas. Ylispuuna kasvaa noin 80-vuotias mänty. Tiheän välipuuston muodostaa pääasiassa kuusi ja sen seassa melko runsaina kasvavat koivu ja pihlaja. Pohjakasvillisuus on melko aukkoista. Valtalaji on käenkaali. Metsäalvejuurta ja oravanmarjaa esiintyy kuviolla kohtalaisesti. Kuvio 78: Kulttuurivaikutteinen mäntyvaltainen metsä. Kuvio on todennäköisesti ollut vanhaa laidunmaata tai pellonpohjaa ennen metsittymistään. Puusto kasvaa kuivemmilla pinnoilla, joiden kasvillisuus on OMT-kangasta valtalajinaan käenkaali. Ylispuuna pääasiassa tasaikäinen noin 80-vuotias mänty, jonka seassa kasvaa myös koivua ja kuusta. Välipuuna on kuusta, koivua pihlajaa. Suurin osa kuviosta on maaperältään kosteaa ja puutonta aluetta, joilla kasvaa mm. mesiangervoa, ojakellukkaa, lehtovirmajuurta, suo-orvokkia, lehtovirmajuurta, rönsyleinikkiä, suo-ohdaketta, käenkaalia, nurmilauhaa ja metsäalvejuurta. Kuviolla on kaksi kaivettua vesikuoppaa (mahdollisesti vanhoja karjan 21
22 juottokuoppia), jotka ovat umpeenkasvaneita valtalajeinaan järvikorte, kurjenjalka ja vesikuusi. Sekä pysty, että maalahopuuta on kohtalaisesti. Kuvio 79: Soistuva MT-kangas. Ylispuusto muodostuu noin 40-vuotiaasta kuusesta ja männystä. Välipuuna kasvaa melko runsaasti pihlajaa ja koivua. Rahkasammalten osuus sammalpeitteestä on noin ¼. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka, jonka lisäksi runsaita ovat mm. oravanmarja ja metsätähti. Luoteisosassa on kapea kaistale OMT-kangasta ennen kuvion vaihtumista toiseksi. Kuvio 80: OMT-kangas. Lähenee OMaT-lehtoa. Puusto on moni-ikäistä ja luonnontilaisen kaltainen. Vanhimmat puut ovat yli 100-vuotiaita. Lahopuuta melko runsaasti. Kuviolla on jonkin verran pystyyn kuolleita tai kaatuneita kuusia, mutta pääosa lahopuusta on nuoria lehtipuita. Puuston valtalaji on kuusi. Myös raita ja koivu ovat melko yleisiä. Välipuuna kasvaa runsaasti pihlajaa. Pohjakasvillisuuden valtalaji on käenkaali. Melko runsaita ovat myös metsäalvejuuri, metsäimarre ja vadelma. Paikoitellen esiintyy jopa taikinamarjaa ja tesmaa. (Kuva 8., s. 22) Suositus: Luonnontilaisen kaltaisen puustonsa takia kuvio olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuva 8. OMT-kangas (kuvio 80). Kuva: Heli Nukki Kuvio 81: OFiT-lehto. Puusto on moni-ikäinen ja luonnontilaisen kaltainen. Sekä pysty- että maalahopuuta on runsaasti (kuusta ja lehtipuita). Kuusista vanhimmat ovat 80-vuotiaita. Puuston valtalaji on kuusi. Runsaita ovat myös tervaleppä, harmaaleppä, pihlaja ja koivu. Pohjakasvillisuudessa runsaita lajeja ovat lehtovirmajuuri, ojakellukka, mesiangervo, nokkonen ja käenkaali. Erittäin runsaslukuisina pensaina kuviolla kasvaa terttuseljaa ja punaherukkaa. Kuviolla on runsaasti vanhoja kaivettuja kuoppia, joista osa on kasvillisuuden (pääasiassa rönsyleinikin ja punakoison) peitossa.(kuva 9., s. 23) Suositus: Metsälain 10 tarkoittama kohde, joka tulisi säilyttää luonnontilaisena. 22
23 Kuva 9. OFiT-lehto (kuvio 81). Kuva: Heli Nukki Kuvio 82: Ruohoturvekangas. Puusto on melko nuorta, pääasiassa alle 50-vuotiasta ja lehtipuuvaltaista. Runsain puulaji on koivu. Muita yleisiä lajeja ovat harmaaleppä, kuusi ja pihlaja. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat käenkaali ja metsäalvejuuri. Myös vadelma ojakellukka ovat yleisiä. Paikoitellen kasvaa mustaherukkaa. Suositus: Kuviolla on runsaasti nuorista lehtipuista muodostunutta lahopuuta. Kuvio olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 83: OMT-kangas. Puusto on kuusivaltaista ja vanhimmat puut ovat iäkkäitä (yli satavuotiaita). Kuviolla on runsaasti kulttuurivaikutusta. Esimerkiksi asuinrakennuksia ja pieni kaivettu vesilammikko. Kuvio 84: Ampumarata-alue. Alueella ei liikuttu maastotöiden yhteydessä. Kuvio 85: Soistuva MT-kangas. Harvahko ylispuusto muodostuu noin 50-vuotiaasta männystä ja koivusta. Tiheänä alikasvoksena on koivua ja pihlajaa. Pohjakasvillisuudeltaan kuvio on melko heinittynyt. Metsä-, ja nurmilauha ovat runsaimmat heinät. Melko runsaita kasveja ovat myös mustikka, metsäkorte ja metsäalvejuuri. Kuvio 86: Ruohoturvekangas. Kuviolla on useita sodanaikaisia lentokoneen sirpalesuojia. Puusto pääasiassa noin vuotiasta, mutta kuviolta löytyy myös yli 90-vuotiasta kuusta. Puuston valtalajit ovat kuusi, harmaaleppä, raita ja koivu. Tervaleppää, pihlajaa tuomea ja haapaa kasvaa vähälukuisempina. Kuvion valtalajeja ovat käenkaali, mesiangervo, ojakellukka ja metsäalvejuuri. Muita runsaita lajeja ovat suo-orvokki, lehtovirmajuuri, punakoiso, punaherukka, hiirenporras, isoalvejuuri, vadelma ja nokkonen. Sekä pysty- että maalahopuuta on kohtalaisesti. 23
24 Kuvio 87: Lehtokorpi. Mätäs- ja välipintojen vaihtelu selvää. Märkien välipintojen valtalajit ovat punakoiso ja rönsyleinikki. Näiden lisäksi esiintyy jonkin verran ojakellukkaa, mesiangervoa ja suoorvokkia. Mätäspinnoilla valtalajit ovat isoalvejuuri, metsäalvejuuri ja käenkaali. Paikoitellen kasvaa myös paatsamaa. Ylispuusto muodostuu lähes yksinomaan tervalepästä. Välipuusto muodostuu kuusesta, harmaalepästä, koivusta ja pihlajasta. Kuviolla on kaatuneista ja melko nuorista lehtipuista ja kuusesta muodostunutta lahopuuta kohtalaisesti. Puusto on luonnontilaisen kaltainen. Kuvion reunoilla on ojituksen kuivattamaa lehtokorpimuuttumaa, jonka mätäs- ja välipintojen vaihtelu on vähentynyt. Välipintojen valtalajeja ovat näillä paikoilla ojakellukka ja mesiangervo, joiden lisäksi myös punaherukka on runsas. (Kuva 10., s.24). Suositus: Metsälakikohde, joka tulisi säästää luonnontilaisena. Kuva 10. Lehtokorpi (kuvio 87). Kuva: Mika Mäntysaari Kuvio 88: Ruohoturvekangas. Ylipuusto muodostuu pääasiassa yli 100-vuotiaasta kuusesta ja männystä. Kuusta kasvaa myös välipuuna ja tiheänä alikasvoksena. Välipuuna kasvaa lisäksi koivua ja pihlajaa. Kuviolla on runsaasti rahkasammallaikkuja. Pohjakasvillisuuden valtalajit ovat käenkaali ja metsäalvejuuri. Muita yleisiä lajeja ovat oravanmarja, korpi-imarre, metsäimarre ja riidenlieko. Paikoitellen kasvaa lisäksi hiirenporrasta, mustikkaa ja paatsamaa. Alkuperäinen suotyyppi on ruohokangaskorpi. Suositus: Puusto on iäkäs ja luonnontilaisen kaltainen (lahopuuta on tosin melko vähän). Kuvio olisi 24
25 suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 89: OMT-kangas. Puusto on iältään noin 80-vuotiasta. Ylispuuna kasvaa kuusta ja mäntyä. Välipuusto muodostuu kuusesta, koivusta ja pihlajasta. Käenkaali on pohjakasvillisuuden valtalaji. Oravanmarja ja metsäalvejuuri ovat myös yleisiä. Kuvio 90: Urheilukenttä. Kuvio 91: MT-kangas. Puuston valtalajit ovat mänty kuusi ja haapa, joiden ikä on keskimäärin noin 70 vuotta. Näiden seassa kasvaa runsaana myös koivua ja pihlajaa. Mustikka on pohjakasvillisuuden valtalaji. Runsaana esiintyy myös mm. oravanmarjaa, metsätähteä ja kevätpiippoa. Kuvio 92: Kangaskorpi. Puusto on noin 70-vuotiasta, kuusivaltaista ja moni-ikäistä. Lahopuu kuitenkin puuttuu. Kuusen seassa kasvaa siellä täällä mäntyä, koivua, haapaa ja pihlajaa. Rahkasammalen peittävyys on yli 85%. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Muita yleisiä lajeja ovat metsätähti ja oravanmarja. Lisäksi kuviolla esiintyi jonkin verran mm. kevätpiippoa, käenkaalia ja pallosaraa. Suositus: Vesitaloudeltaan luonnontilainen korpi. Kuvio olisi suositeltavaa säästää luonnontilaisena. Kuvio 93: Vanha koulu. Kuvio 94: Soistuva MT-kangas. Puusto on noin 50-vuotias. Valtalaji on kuusi, mutta myös koivu ja mänty ovat melko runsaita. Pohjakasvillisuuden valtalaji on mustikka. Myös oravanmarja, kevätpiippo ja metsätähti ovat runsaita. Rahkasammal peittää yli 1/3 pinta-alasta. Kuvio 95: Lievästi ojituksen muuttama mustikkakorpi. Puusto koostuu pääasiassa noin 50-vuotiaasta kuusesta, jonka seassa kasvaa siellä täällä koivua. Lahopuuta kuviolla ei juuri ole. Rahkasammalen osuus sammalpeitteestä on yli 95%. Putkilokasveista runsain on mustikka. Myös oravanmarjaa, kevätpiippoa ja metsätähteä kasvaa monin paikoin. 3. Linnustoselvitys 3.1. Menetelmät Linnustoselvitys tehtiin kartoituslaskentamenetelmällä lukuun ottamatta peippoa ja pajulintua, joiden esiintyminen selvitettiin vain näitä lajeja koskevalla linjalaskennalla. Kartoituslaskenta perustuu useina aamuina toistettuihin maastokäynteihin, jolloin merkitään kaikki havaitut linnut kartalle. Näin kerätystä aineistosta pystytään päättelemään reviirien sijainnit ja lukumäärät. Reviiritulkinnan edellytyksenä on, että samalta paikalta on tehty eri päivinä vähintään kaksi havaintoa samasta lajista kyseessä olevan lajin reviirikoon huomioonottaen riittävän läheltä toisiaan. Lisäksi ainakin yhden näistä havainnoista pitää koskea laulavaa koirasta, pariskuntaa, varoittelevaa lintua, poikuetta tai reviirikiistaa, jotka viittaavat vahvasti linnun reviirin sijaitsevan havaintopaikalla. Pesälöydöt on tulkittu reviiriksi, vaikka toista havaintoa lajista ei paikalta olisikaan tehty. Myös saman lajin eri yksilöiden samanaikaishavainnot ovat merkittäviä reviirien tulkitsemisessa. Lehtokertun, harmaasiepon, lehtokurpan, kivitaskun, räkättirastaan ja pikkukäpylinnun parimääräarviot perustuvat kartoituslaskennalla kerättyyn aineistoon, mutta parimäärien tulkinta on tapahtunut edellä kuvatusta poikkeavalla tavalla. Tarkempi selitys arviointitavasta ja perustelu poikkeavaan menettelyyn löytyy kunkin lajin kohdalta erikseen lajikohtaisesta käsittelystä. Linnustoselvityksen maastotyöt tehtiin välisenä aikana. Koko alue käytiin läpi yhteensä viisi kertaa. Jaoin alueen jaettu kolmeen osaan, joista jokaisen läpikäymiseen kului yksi aamu. Nämä alueet olivat koko kartoitusalueen idästä länteen halkaiseman sähkölinjan pohjoispuoli ja eteläpuolen itä- ja länsiosa, joiden välinen raja kulki suurimmaksi osaksi pohjoisesta etelään kulkevaa pääpolkua pitkin (alueet ovat merkitty katkoviivalla sivun 22 kartalle). Pohjoisosan suuri koko selittyy sillä, että alueesta suurin osa on lintutiheydeltään alhaista biotooppia, kuten mäntyvaltaista talousmetsää ja ihmisen toiminnan seurauksena syntynyttä avomaata, jonka laskeminen on nopeaa. Laskentaa nopeutti myös 25
Heinijärvien elinympäristöselvitys
Heinijärvien elinympäristöselvitys Kuvioselosteet Kuvio 1. Lehto Kuviolla kahta on lehtotyyppiä. Ylempänä tuoretta runsasravinteista sinivuokko-käenkaalityyppiä (HeOT) ja alempana kosteaa keskiravinteista
Kantakaupungin yleiskaava. Asutuksen laajenemisalueiden luontoselvitys Kokkolassa. Tammikuu 2010 Mattias Kanckos
Kantakaupungin yleiskaava Asutuksen laajenemisalueiden luontoselvitys Kokkolassa Tammikuu 2010 Mattias Kanckos Skolbackavägen 70 GSM: 050-5939536 68830 Bäckby info@essnature.com Finland 9. Biskop- Fattigryti
KIIMASSUON TUULI- PUISTO TÄYDENTÄVÄ LUON- TOSELVITYS
Vastaanottaja Voimavapriikki Oy Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä 7.9.2012 KIIMASSUON TUULI- PUISTO TÄYDENTÄVÄ LUON- TOSELVITYS KIIMASSUON TUULIPUISTO TÄYDENTÄVÄ LUONTOSELVITYS Tarkastus Päivämäärä 07/09/2012
Savonlinnan Matarmäen luontoselvitys 2013
Maanmittauspalvelu Puttonen Savonlinnan Matarmäen luontoselvitys 2013 Petri Parkko 31.5.2013 1. Taustoja Savonlinnan Matarmäelle (kartta 1) on suunniteltu kallion louhintaa, jonka suunnittelua varten tarvittiin
Akaan kaupungin YRITYS-KONHON ALUEEN LUONTO- JA LIITO-ORAVASELVITYS 2011
Akaan kaupunki Maankäyttö- ja kaavoitusyksikkö PL 34 37801 TOIJALA Akaan kaupungin YRITYS-KONHON ALUEEN LUONTO- JA LIITO-ORAVASELVITYS 2011 Tmi Mira Ranta Isorainiontie 8 38120 SASTAMALA p. 050-5651584
KOLMENKULMAN LAAJENNUSALUEEN LUONTOSELVITYS Nokia 2017
Nokian kaupunki Kaupunkikehityspalvelut Harjukatu 21 37100 NOKIA KOLMENKULMAN LAAJENNUSALUEEN LUONTOSELVITYS Nokia 2017 LUONTOSELVITYS M. RANTA Hautaantie 295 38120 SASTAMALA p. 050-5651584 /miraranta@hotmail.fi
KOLMENKULMANTIEN LUONTOSELVITYS Nokia 2017
Nokian kaupunki Kaupunkikehityspalvelut Harjukatu 21 37100 NOKIA KOLMENKULMANTIEN LUONTOSELVITYS Nokia 2017 LUONTOSELVITYS M. RANTA Hautaantie 295 38120 SASTAMALA p. 050-5651584 /miraranta@hotmail.fi TYÖN
A. Ahlström Kiinteistöt Oy & Satawind Oy. Porin Ahlaisten Lammin tuulivoimapuiston kasvillisuusselvitys 2014 AHLMAN GROUP OY
A. Ahlström Kiinteistöt Oy & Satawind Oy Porin Ahlaisten Lammin tuulivoimapuiston kasvillisuusselvitys 2014 AHLMAN GROUP OY Raportteja 101/2014 sisällysluettelo Johdanto... 3 Raportista... 3 Selvitysalueen
Miilukorven luonnon- ja maisemanhoitosuunnitelma LIITE 13: Kuvioluettelo Sivu 1/18
Miilukorven luonnon- ja maisemanhoitosuunnitelma 2015-2025 LIITE 13: Kuvioluettelo 23.3.2015 Sivu 1/18 126 0,69 Tuore kangas Uudistuskypsä metsikkö Mänty Ulkoilu- ja virkistysmetsä (C2) Vain kun maa on
PÄLKÄNEEN LOMAKODIN ALUEEN LUONTOSELVITYS 2010
PÄLKÄNEEN LOMAKODIN ALUEEN LUONTOSELVITYS 2010 Tmi Mira Ranta Rokantie 29 38140 SASTAMALA p. 050-5651584 mira.ranta@kopteri.net TYÖN TAUSTAA JA ALUEEN YLEISKUVAUSTA Selvityksen kohteena oleva lomakodin
Kuviokirja Kui- tua. Kasvu m³/ha/v. Hakkuu. tua 10,9. Kasvu. Hakkuu. Kui- tua. tua 7,5. Keskikarkea tai karkea kangasmaa Kehityskelpoinen, hyvä
Kunta Alue Ms 593 463 95 kirja 2019 Sivu 1 / 6 Kunta 593 Alue 463 Ms 95 METSÄPELTO II jne. Vallitseva jakso 51 21 566 22 19 186 85 96 10,9 52 12 297 23 19 111 70 39 6,3 52 3 87 20 18 25 11 13 1,4 Rauduskoivu
KEMPELEEN TUOHINONOJAN VARREN LUONTO-SELVITYS
KEMPELEEN TUOHINONOJAN VARREN LUONTO-SELVITYS 2.7.2014 Outi Tuomivaara, hortonomi ylempi AMK Kempeleen kunta 2 JOHDANTO Kempeleen Riihivainiolle on käynnistynyt asemakaavan laajennus, jonka pohjaksi on
Vesirattaanmäen hoito- ja käyttösuunnitelma LIITE 13: Kuvioluettelo Sivu 1/26
Vesirattaanmäen hoito- ja käyttösuunnitelma 2015-2025 LIITE 13: Kuvioluettelo 23.3.2015 Sivu 1/26 101 0,70 Kuivahko kangas Taimikko yli 1,3 m Kataja Avoin alue ja näkymä (B4) Myös kelirikon aikana Rauduskoivu
Luontoselvitys, Kalliomäki , Sappee, Mira Ranta 2015 Liito-oravaselvitys,Kalliomäki , Sappee, Mira Ranta 2016 Sappee
25.05.2016 Luontoselvitys, Kalliomäki 635-432-3-108, Sappee, Mira Ranta 2015 Liito-oravaselvitys,Kalliomäki 635-432-3-108, Sappee, Mira Ranta 2016 Sappee kiinteistön 635 432-3-108 Kalliomäki muinaisjäännösinventointi
EURAJOEN KUNTA. Luontoselvitys. Työ: 26016. Turku, 02.05.2013
EURAJOEN KUNTA Hirveläntien Peräpellontien alueen asemakaava ja asemakaavan muutos Luontoselvitys Työ: 26016 Turku, 02.05.2013 AIRIX Ympäristö Oy PL 669 20701 TURKU Puhelin 010 241 4400 www.fmcgroup.fi
KYYNIJÄRVEN ALUEEN KASVILLISUUSSELVITYS 2016
Nokian kaupunki Kaupunkikehityspalvelut Harjukatu 21 37100 NOKIA KYYNIJÄRVEN ALUEEN KASVILLISUUSSELVITYS 2016 LUONTOSELVITYS M. RANTA Hautaantie 295 38120 SASTAMALA p. 050-5651584 /miraranta@hotmail.fi
Merkkikallion tuulivoimapuisto
OX2 FINLAND OY Merkkikallion tuulivoimapuisto Kasvillisuus- ja luontotyyppiselvityksen 2016 FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY P29646P004 Sisällysluettelo 1 Johdanto... 1 2 Lähtötiedot ja menetelmät... 2
Teernijärvi (Nokia) rantakaava
RANTA-ASEMAKAAVA KAAVASELOSTUSLIITTEET 2.12.2015 Biologitoimisto Jari Venetvaara Ky LIITE 3 Karrakuja 6, 66400 LAIHIA gsm 0405145359 jari.venetvaara@svk.fi www.venetvaara.fi Teernijärvi (Nokia) rantakaava
LIITE. Louhunkankaan suunnittelualueen tuulivoimaloiden alueiden ja huoltotieyhteyksien rakentamisaluekuvaukset.
LIITE. Louhunkankaan suunnittelualueen tuulivoimaloiden alueiden ja huoltotieyhteyksien rakentamisaluekuvaukset. Voimala 1 Alueella kasvaa nuorta ja varttuvaa kalliomännikköä. Sekapuuna kasvaa hieman kuusta
METSO KOHTEEN LIITTEET
METSO KOHTEEN LIITTEET xxxxxx, xxx-xxx-x-xx 1 Tilan xxxx omistus 2 2 Suojeluun esitettävän metsän kasvupaikka- 2-7 ja puustotiedot kuvioittain 3 Karttarajaus 7 4 Suojelualueen lyhyt kuvaus 8 5 Kohteen
Jyväskylän kaupunki Haukkalan pohjoisosan luontoselvitys
Jyväskylän kaupunki Haukkalan pohjoisosan luontoselvitys 1. Johdanto Tämän selvityksen tavoitteena on laatia Jyväskylän kaupungin kaupunkisuunnittelutoimistolle kaavoitustarkoituksia palveleva luontoselvitys.
KEMPELEEN SARKKIRANNAN KASVIHUONEENTIEN LUONTOSELVITYS
KEMPELEEN SARKKIRANNAN KASVIHUONEENTIEN LUONTOSELVITYS 2.7.2014 Outi Tuomivaara, hortonomi ylempi AMK Kempeleen kunta 2 JOHDANTO Kempeleen Sarkkirannan osa-alueen Kasvihuoneentielle laaditaan asemakaavan
Luontokohteiden tarkistus
LAUKAAN KUNTA Luontokohteiden tarkistus Raportti FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY P29017 Raportti 1 (11) Pihlaja Tuomo Sisällysluettelo 1 Johdanto... 1 2 Menetelmät... 1 3 Selvitysalueiden sijainti... 1
Akaan kaupungin Toijalan SAVIKON ASEMAKAAVA-ALUEEN LIITO-ORAVA- JA LUONTOSELVITYS 2008
Akaan kaupunki Maankäyttö- ja kaavoitusyksikkö PL 34 37801 TOIJALA Akaan kaupungin Toijalan SAVIKON ASEMAKAAVA-ALUEEN LIITO-ORAVA- JA LUONTOSELVITYS 2008 Tmi Mira Ranta Karkunkyläntie 179 38140 KÄRPPÄLÄ
Aliketolan tilan luontoarvoselvitys Kokemäki Luontopalvelu Kraakku Marika Vahekoski
Aliketolan tilan luontoarvoselvitys Kokemäki 27.10.2015 Luontopalvelu Kraakku Marika Vahekoski 2 Sisällysluettelo 1 Johdanto... 3 2 Yleistä selvitysalueesta... 3 2.1 Ranta-alue... 3 2.2 Piha-alue... 4
Kuohun alueen luontoselvityksen täydennys 2015
Kuohun alueen luontoselvityksen täydennys 2015 Timo Pylvänäinen 20.8.2015 Kaupunkirakennepalvelut Jyväskylän kaupunki Vispiläjokea osa-alue kahden lounaiskulmassa Johdanto Kuohun alueelle ollaan tekemässä
Päivölän alueen esiselvitys
LUONTOPALVELU KRAAKKU Päivölän alueen esiselvitys Eura Marika Vahekoski 18.9.2017 2 Sisällysluettelo 1. Johdanto 3 2. Liito-orava... 4 3. Kasvillisuus ja luontotyypit... 5 3.1 Kuvio 1... 5 3.2 Kuvio 2...
LUONTOSELVITYS KALAJÄRVI TILA:
LUONTOSELVITYS KALAJÄRVI TILA: 743-416-5-146 SEINÄJOEN KAUPUNKI 2016 1. YLEISTÄ Tämän luontoselvityksen tarkoituksena oli selvittää, esiintyykö Seinäjoen kaupungin alueella olevalla tilalla 743-416-5-146
KEVYEN LIIKENTEEN VÄYLÄ IITIN KIRKONKYLÄN KOHDALLA LUONTOSELVITYS
KEVYEN LIIKENTEEN VÄYLÄ IITIN KIRKONKYLÄN KOHDALLA LUONTOSELVITYS Marko Vauhkonen Ympäristösuunnittelu Enviro Oy 18.6.2013 1 JOHDANTO TL-Suunnittelu Oy laatii tiesuunnitelmaa maanteiden 362 ja 3622 kevyen
Epoon asemakaavan luontoselvitys
Epoon asemakaavan luontoselvitys Porvoon kaupunki Kaupunkisuunnittelu Huhtikuu 2014 Lotta Raunio 1. Johdanto Tämä luontoselvitys koostuu olemassa olevan tiedon kokoamisesta sekä maastokäynneistä ja se
KEVÄTLAAKSON ASEMAKAAVAN LUONTOSELVITYS Osa-alueet 478-483
KEVÄTLAAKSON ASEMAKAAVAN LUONTOSELVITYS Osa-alueet 478-483 Porvoon kaupunki Kaupunkisuunnittelu Huhtikuu 2014 asemakaavan luontoselvitys Osa-alueet 478-483 Lotta Raunio Sisällys 1. Johdanto 1 2. Sijainti
Rauman kaupungin. Fere-Centerin, Papinpellon, Jussoilan, Unajantien ja Nikulanmäen. asemakaava-alueiden. luontoselvitys
Rauman kaupungin Fere-Centerin, Papinpellon, Jussoilan, Unajantien ja Nikulanmäen asemakaava-alueiden luontoselvitys 2006 2 1. JOHDANTO Luontoselvitykset on tehty Rauman kaupungin kaavoitusosaston toimeksiantona
EPAALAN-KUULIALAN OSAYLEISKAAVA LUONTOSELVITYS 2009
Pälkäneen kunta Keskustie 1 36600 PÄLKÄNE EPAALAN-KUULIALAN OSAYLEISKAAVA LUONTOSELVITYS 2009 Tmi Mira Ranta Rokantie 29 38140 SASTAMALA p. 050-5651584 mira.ranta@kopteri.net SISÄLLYS TYÖN TAUSTAA 2 ALUEEN
Pälkäneen Laitikkalan kylän KATAJAN TILAN LUONTOSELVITYS (Kyllönsuu , Kataja ja Ainola )
Pälkäneen Laitikkalan kylän KATAJAN TILAN LUONTOSELVITYS (Kyllönsuu 635-417-3-28, Kataja 635-417-3-34 ja Ainola 935-417-3-26) Tmi Mira Ranta Rokantie 29 38140 SASTAMALA p. 050-5651584 mira.ranta@kopteri.net
Luontoselvitys. Lempäälän Pitkäkalliolla
Luontoselvitys Lempäälän Pitkäkalliolla Ympäristönsuunnittelu Oy 2013 Luontoselvitys Lempäälän Pitkäkalliolla Luontoselvitys Tarve luontoselvitykselle on syntynyt alustavasta suunnitelmasta ottaa maa-ainesta
Kartoitusraportti Maastokäynnin perusteella tehty Latamäen luontoarvojen kartoitus. 8.5.2012 Luontopalvelu Kraakku Marika Vahekoski
Kartoitusraportti Maastokäynnin perusteella tehty Latamäen luontoarvojen kartoitus 8.5.2012 Luontopalvelu Kraakku Marika Vahekoski 2 Sisällysluettelo 1. Johdanto.... 3 2. Luontoselvitys.......3 3. Tulokset.....
NANSON ALUEEN LIITO-ORAVA JA LUONTOSELVITYS Nokia 2018
Nanson Kiinteistöt Oy Melkonkatu 24 00210 Helsinki NANSON ALUEEN LIITO-ORAVA JA LUONTOSELVITYS Nokia 2018 LUONTOSELVITYS M. RANTA Hautaantie 295 38120 SASTAMALA p. 050-5651584 /miraranta@hotmail.fi TYÖN
LAPUAN KESKUSTAAJAMAN TUOTANTO- JA LOGISTIIKKA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA MUUTTUNEIDEN TUULIVOIMALAPAIKKOJEN TARKISTUS
Vastaanottaja Lapuan kaupunki Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä 18.3.2014 Viite 1517874 LAPUAN KESKUSTAAJAMAN TUOTANTO- JA LOGISTIIKKA-ALUEEN OSAYLEISKAAVA MUUTTUNEIDEN TUULIVOIMALAPAIKKOJEN TARKISTUS
SAVONLINNAN ANDRITZIN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS
SAVONLINNAN ANDRITZIN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS Marko Vauhkonen 15.12.2008 SAVONLINNAN ANDRITZIN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS SISÄLLYS 1 JOHDANTO... 3 2 AINEISTO JA MENETELMÄT... 4 3 TULOKSET...
Kuviotiedot Kunta Alue Ms pääpuulaji. Monimuotoisuus ja erityispiirteet C1 Lähimetsä Osin aukkoinen. Monimuotoisuus ja erityispiirteet
Kunta Alue Ms 169 1 3 Kuvio Pa, ha Kasvupaikka ja Kuviotiedot 2016 Sivu 1 / 15 Kunta 169 Alue 1 Ms 3?? jne. Lohko 1 123 0,7 Kuiva kangas ja vastaava suo Nuori kasvatusmetsikkö 40 59 41 8 0 0 0 19 7 2 2
MERIKARVIAN KORPI-MATIN TUULIVOIMAHANKE
Asiakirjatyyppi Luontoselvitys LIITE 10 Päivämäärä 5.5.2014 MERIKARVIAN KORPI-MATIN TUULIVOIMAHANKE TÄYDENNYSSELVITYS, KASVILLISUUS- JA LUONTOTYYPIT RAKENTAMISALUEILLA TUULIVOIMAHANKE TÄYDENNYSSELVITYS,
SOMERHARJUN LIIKEKESKUKSEN ASEMAKAAVA -ALUEEN LUONTOSELVITYS
1 SOMERHARJUN LIIKEKESKUKSEN ASEMAKAAVA -ALUEEN LUONTOSELVITYS 2013 Juha Saajoranta 2 Sisällysluettelo 1. Luontoselvityksen toteutus 3 2. Asemakaava-alueen luonnon yleispiirteet..3 3. Kasvillisuus- ja
Kirrin liito-oravaselvitys
2016 Kirrin liito-oravaselvitys Elina Lehtinen Jyväskylän kaupunki Kaupunkisuunnittelu ja maankäyttö 24.5.2016 Sisällys 1 Johdanto... 2 2 Työmenetelmät... 3 2.1 Esiselvitys... 3 2.2 Maastotyöskentely...
Pyhtään kunta. Pyhtään Keihässalmen kalasataman alueen luontoselvitys 2011
Pyhtään kunta Pyhtään Keihässalmen kalasataman alueen luontoselvitys 2011 Petri Parkko 2.12.2011 1. Selvityksen taustoja Keihässalmen satama-alueen ja sen ympäristön kehittämistä varten tarvittiin tietoja
Metsänhoitotyöt kuvioittain
Sivu 17 5.4.2019 Metsänhoitotyöt kuvioittain 794 Taimikonharvennus 2020 0,2 78 797 Nuoren metsän kunnostus 2020 0,2 185 Mahdollisesti liito-oravalle soveltuva alue.sekapuustoisuus säilytetään. 801 Nuoren
Pohjois-Pohjanmaan ampumarataselvitys; kooste ehdotettujen uusien ratapaikkojen luontoinventoinneista
LIITE 4 Pohjois-Pohjanmaan ampumarataselvitys; kooste ehdotettujen uusien ratapaikkojen luontoinventoinneista Pohjois-Pohjanmaan liitto, Tuomas Kallio Kalajoki, n:o 66 Luonnonympäristön yleiskuvaus Selvitysalue
Lintukankaan liito-oravaselvitys 2017
Lintukankaan liito-oravaselvitys 2017 Anni Mäkelä Jyväskylän kaupunki Kaupunkisuunnittelu ja maankäyttö 21.9.2017 2 Sisällys 1. Johdanto... 3 1.1 Liito-oravan suojelu... 3 1.2 Liito-oravan biologiaa...
SOININ PIHLAANMÄEN ASEMAKAAVA LUONTOARVOJEN TARKISTUS
Vastaanottaja Soinin kunta Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä 28.6.2016 Viite 1510023251-001 SOININ PIHLAANMÄEN ASEMAKAAVA LUONTOARVOJEN TARKISTUS 1 Päivämäärä 28.6.2016 Laatija Tarkastaja Ville Yli-Teevahainen
Asemanseudun liito-orava- ja luontoselvitys 2010
LUONTOPALVELU KRAAKKU Asemanseudun liito-orava- ja luontoselvitys 2010 Parkanon kaupunki Marika Vahekoski 31.7.2010 2 Sisällysluettelo 1. Johdanto 3 2. Liito-orava.3 3. Menetelmät 3 3.1 Liito-oravaselvitys...3
Nokian kaupungin KOHMALAN ALUEEN LUONTOSELVITYS 2013
Nokian kaupunki Tekninen keskus Harjukatu 21 37100 NOKIA Nokian kaupungin KOHMALAN ALUEEN LUONTOSELVITYS 2013 Luontoselvitys M. Ranta Talaskuja 14 38140 SASTAMALA p. 050-5651584 miraranta@hotmail.fi TAUSTATIETOJA
Monimuotoisuudelle tärkeät suoelinympäristöt
Monimuotoisuudelle tärkeät suoelinympäristöt Metsäkeskus 2014 Monimuotoisuudelle tärkeät suoelinympäristöt 2014 { 2 } Metsälaki Metsälaissa on lueteltu joukko suojeltuja elinympäristöjä, jotka ovat monimuotoisuuden
Tuunan asemakaava LUONTOSELVITYS
LAITILA LUONNOS Tuunan asemakaava LUONTOSELVITYS LUONTOSELVITYS Työ: E26515 AIRIX Ympäristö Oy PL 669 20701 TURKU Puhelin 010 241 4400 Turku, 08.11.2013 www.fmcgroup.fi Toimistot: Turku, Oulu, Tampere
NURMIJÄRVEN KUNTA KUUSIMÄEN LUONTOSELVITYS
Vastaanottaja Nurmijärven kunta Asiakirjatyyppi Luontoselvitys Päivämäärä 20.8.2014 Viite 1510014465 NURMIJÄRVEN KUNTA KUUSIMÄEN LUONTOSELVITYS Päivämäärä 20.8.2014 Laatija Tarkastaja Kuvaus Heli Lehvola
Nostavan logistiikkakeskuksen asemakaava Luontoselvitys
Hollolan kunta Nostavan logistiikkakeskuksen asemakaava Luontoselvitys 6.8.2007 Viite 82116099-02 Tarkistanut Tarja Ojala Kirjoittanut Kaisa Torri Ramboll Terveystie 2 FI-15870 Hollola Finland Puhelin:
KOLMENKULMAN ALUEEN LUONTOSELVITYS
Liite 5 KOLMENKULMAN ALUEEN LUONTOSELVITYS Kolmenkulman alueen ympäristö on melko tasaista moreenimaastoa. Kaavoitettava alue on metsäistä ja alue on ollut talousmetsäkäytössä lähes kokonaisuudessaan.
RAJAMÄEN SÄHKÖASEMAN LUONTOSELVITYS
RAJAMÄEN SÄHKÖASEMAN LUONTOSELVITYS Pekka Routasuo 9.6.2016 RAJAMÄEN SÄHKÖASEMAN LUONTOSELVITYS Sisällys 1 Johdanto... 3 2 Aineisto ja menetelmät... 3 2.1 Maastotyöt... 3 3 Tulokset... 4 3.1 Luonnonolot
VT 6 TAAVETTI LAPPEENRANTA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTI KEVÄÄN 2008 LIITO-ORAVATARKISTUS
VT 6 TAAVETTI LAPPEENRANTA YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTI KEVÄÄN 2008 LIITO-ORAVATARKISTUS 1 1. Selvityksen taustoja Destia Oy tilasi tämän selvityksen Luontoselvitys Kotkansiiveltä 29.2.2008. Selvitys
VT 6 PARANTAMINEN VÄLILLÄ HEVOSSUO NAPPA LUONTOSELVITYS
VT 6 PARANTAMINEN VÄLILLÄ HEVOSSUO NAPPA LUONTOSELVITYS Marko Vauhkonen 19.1.2010 16.1T-1-1 VT 6 PARANTAMINEN VÄLILLÄ HEVOSSUO NAPPA LUONTOSELVITYS SISÄLLYS 1 JOHDANTO... 4 2 AINEISTO JA MENETELMÄT...
ILVESVUORI POHJOINEN ASEMAKAAVA: LUONTOSELVITYKSEN TÄYDENNYS. Pekka Routasuo
ILVESVUORI POHJOINEN ASEMAKAAVA: LUONTOSELVITYKSEN TÄYDENNYS Pekka Routasuo 15.12.2015 ILVESVUORI POHJOINEN ASEMAKAAVA: LUONTOSELVITYKSEN TÄYDENNYS Sisällys 1 Johdanto... 3 2 Aineisto ja menetelmät...
SENAATTI KERAVAN VANKILA-ALUEEN LUONTOARVIO
Vastaanottaja Senaatti Asiakirjatyyppi Luontoarvio Päivämäärä 30.11.2017 Viite 1510033076 SENAATTI KERAVAN VANKILA-ALUEEN LUONTOARVIO SENAATTI KERAVAN VANKILA-ALUEEN LUONTOARVIO Päivämäärä 30.11.2017 Laatija
1. Yleistä. Hannu Tuomisto FM
ALAKYLÄN LUONTOSELVITYS SEINÄJOEN KAUPUNKI 2018 1. Yleistä Tämän luontoinventoinnin tarkoituksena oli selvittää, esiintyykö Seinäjoen kaupungin Alakylässä, kartassa 1 rajatulla alueella, sellaisia luontoarvoja,
Alemmassa kerroksessa kasvaa n 10 m pihlajaa joka on suurelta osin aika ränsistynyttä ja varsinkin kuvion reunoilla raitaa ja harmaaleppää.
HAULITORNIN-TIPOTIEN PUISTOMETSÄSUUNNITELMA Suunnitelma käsittää Pispalan valtatien ja Ratakadun välisen alueen Haulitornista itään. Tavoitteena on avata näkymiä Pispalan valtatieltä ja sen vierellä kulkevalta
Kantakaupungin yleiskaava. Asutuksen laajenemisalueiden luontoselvitys Kokkolassa. Tammikuu 2010 Mattias Kanckos
Kantakaupungin yleiskaava Asutuksen laajenemisalueiden luontoselvitys Kokkolassa Tammikuu 2010 Mattias Kanckos Skolbackavägen 70 GSM: 050-5939536 68830 Bäckby info@essnature.com Finland Kantakaupungin
Savonlinnan asemakaavoitukseen liittyvät luontoselvitykset 2012:
Savonlinnan kaupunki Savonlinnan asemakaavoitukseen liittyvät luontoselvitykset 2012: Riihisaari, Naistenlahdentie ja Rajalahti Petri Parkko 24.9.2012 1. Selvityksen taustoja Savonlinnan kaupunki tarvitsee
KONGINKANGAS. Lohko Kuvio Ala Kasvupaikka maalaji Kehitysluokka. 21 1 0,2 kangas, lehtomainen kangas hienoainesmoreeni 3
KONGINKANGAS Konginkankaan taajama koostuu kuvioista 1-3 ja 5-19. Alueen kaavamerkinnät ovat VL, VU, VP ja VK. Alueen kaikki kuviot ovat asutuksen välittömässä läheisyydessä. Hoitoluokitukseltaan kuviot
NIIRASENLAHDEN ASEMAKAAVA-ALUE LUONTOSELVITYS 2012
NIIRASENLAHDEN ASEMAKAAVA-ALUE LUONTOSELVITYS 2012 Markku Nironen Ympäristösuunnittelu Enviro Oy 12.12.2012 1 JOHDANTO Kangasniemen kirkonkylän pohjoispuolella sijaitsevalle Niirasenlahden ja Salmelantien
Päivämäärä 29.10.2012 NÄSEN KARTANON TUULIVOIMAHANKKEEN ARVOKKAAT LUONTOKOHTEET JA RAKENTAMIS- ALUEIDEN KUVAUKSET
Päivämäärä 29.10.2012 NÄSEN KARTANON TUULIVOIMAHANKKEEN ARVOKKAAT LUONTOKOHTEET JA RAKENTAMIS- ALUEIDEN KUVAUKSET SISÄLTÖ 1. Johdanto 1 2. Luonnonympäristön yleispiirteet ja arvokkaat luontokohteet 1 2.1
Myllyniemen ranta-asemakaavan kumoaminen Hyrynsalmen kunnan Hyrynjärvi. Luontoselvitys
Myllyniemen ranta-asemakaavan kumoaminen Hyrynsalmen kunnan Hyrynjärvi Luontoselvitys Myllyniemen ranta-asemakaavan kumoaminen Hyrynsalmen kunnan Hyrynjärvi Luontoselvitys 1. Tausta Myllyniemen suunnittelutyön
LUONTO- JA MAISEMASELVITYS 2015
Kunnanhallitus 7.12.2015 154 LIITE 98 MYRSKYLÄN SEPÄNMÄKI- PALOSTENMÄKI LUONTO- JA MAISEMASELVITYS 2015 Kuvio 1. Kalliokumpare alueen pohjoisosassa (Kuvio 1). ClT-tyypin kalliometsaa. 1. JOHDANTO Selvitysalue
TAALERITEHTAAN TUULITEHDAS I KY MISSKÄRRIN TUULIVOIMAPUISTON KASVILLISUUSSELVITYS
Vastaanottaja Taaleritehtaan Tuulitehdas I Ky Asiakirjatyyppi Kasvillisuusselvitys Päivämäärä 12.9.2012 TAALERITEHTAAN TUULITEHDAS I KY MISSKÄRRIN TUULIVOIMAPUISTON KASVILLISUUSSELVITYS TAALERITEHTAAN
SYSIVUORI Luontoselvitys asemakaavan pohjaksi
SYSIVUORI Luontoselvitys asemakaavan pohjaksi 17.1.2013 Willitys tmi Marjo Lindberg Sisältö Selvitysalueen sijainti 3 Yleistä 3 Menetelmät 3 Sysivuoren luonto, yleistä 3 Kartta 4 Kuvaukset Sysivuoren luonnosta
Koivukiven kiinteistön luontotyyppiselvitys 2018
Koivukiven kiinteistön luontotyyppiselvitys 2018 T:mi Esa Hankonen Kulmamäentie 5 27130 Eurajoki 2221446-4 info@esahankonen.fi esahankonen.fi Sisällys sivu 1. Johdanto... 1 2. Raportista... 1 3. Selvitysalueen
Espoon Miilukorven liito-oravaselvitys Espoon kaupunki
Espoon Miilukorven liito-oravaselvitys 2015 Espoon kaupunki Ympäristötutkimus Yrjölä Oy 10.11.2015 Rauno Yrjölä Ympäristötutkimus Yrjölä Oy Miljöforskning Yrjölä Ab Alv. rek. PL 62 Postbox 62 Kaupparekisteri
Teisko Aitolahden metsäsuunnitelma vuosille 2012-2021
Teisko Aitolahden etsäsuunnitela uosille 2012-2021 Lohko 55 Terälahti Metsikkökuioittainen seloste Kaupunkikehitysryhä Kiinteistötoii PL 487 33101 Tapere kiinteistotoii@tapere.fi Kannen kua: Joanna Aalto
TORVENKYLÄN TUULIVOIMAHANKE MAAKAAPELIREITIN MAASTOTARKISTUS
Vastaanottaja Smart Windpower Oy Asiakirjatyyppi Raportti Päivämäärä 27.5.2016 TORVENKYLÄN TUULIVOIMAHANKE 1 Päivämäärä 27.5.2016 Laatija Tarkastaja Ville Yli-Teevahainen Merja Isteri Viite 1510021396
RIIHIMÄKI AROLAMPI 1 JA HERAJOKI ETELÄINEN LIITO-ORAVASELVITYS 2017
TUTKIMUSRAPORTTI 5.4.2017 RIIHIMÄKI AROLAMPI 1 JA HERAJOKI ETELÄINEN LIITO-ORAVASELVITYS 2017 Riihimäen kaupunki Tekijä: Laura Ahopelto SISÄLLYS 1 Johdanto... 4 2 Menetelmä... 5 3 Tulokset... 5 4 Muita
HARTOLAN PURNUVUO- REN LIITO-ORAVA- JA KASVILLISUUSSELVITYS
Purnuvuoren ranta-asemakaava selostus 8.1.2014, liite 10 Vastaanottaja Ilmatar Oy Asiakirjatyyppi Liito-orava- ja kasvillisuusselvitys Päivämäärä 30.7.2012 Viite 82142499-05 HARTOLAN PURNUVUO- REN LIITO-ORAVA-
LUONTOSELVITYS TYÖNUMERO: E27125.10 KITTILÄN KUNTA LUONTOSELVITYS: KIRKONKYLÄN TEOLLISUUSALUEEN ASEMAKAAVA 1.9.2014. SWECO YMPÄRISTÖ OY Oulu
TYÖNUMERO: E27125.10 KITTILÄN KUNTA : KIRKONKYLÄN TEOLLISUUSALUEEN ASEMAKAAVA SWECO YMPÄRISTÖ OY Oulu Sisältö 1 JOHDANTO... 1 2 KASVILLISUUDEN YLEISKUVAUS... 2 3 LINNUSTO JA MUU ELÄIMISTÖ... 3 4 ARVOKKAAT
Niiralan luonto- ja linnustoselvitys
Niiralan luonto- ja linnustoselvitys ympäristöalan asiantuntija Elokuu 2014 www.osuuskuntatoimi.fi Sisällysluettelo 1. Johdanto... 2 2. Luontoselvitys... 2 2.1 Menetelmät... 2 2.2 Selvitysalue... 3 2.3
1. Saaren luontopolku
1. Saaren luontopolku Ulvilan Saarenluoto on vanhaa Kokemäenjoen suistoa, joka sijaitsi tällä seudulla 1300-luvulla. Maankohoamisen jatkuessa jääkauden jälkeen suisto on siirtynyt edemmäs, Porin edustalle.
Toivosen tilan LUONTOSELVITYS. Sastamalan kaupunki / Vesa Salonen
0 Toivosen tilan LUONTOSELVITYS Sastamalan kaupunki / Vesa Salonen 2014 1 Toivosen tilan luontoselvitys Toivosen tilan pohjoisreunaa Huiskonkadun yli nähtynä Raportin sisältö: Luontoselvitys... 1 Selvitysalue...
Hämäläntien pökkelömetsä (Pateniemessä)
KAUPUNKILUONNON HAVAINNOINTIPISTE Hämäläntien pökkelömetsä (Pateniemessä) Sijainti: Hämäläntien päästä lähtee polku merenrantaan. Kulkiessasi rantaan päin oikealle jää kuusimetsää. Käänny jollekin kuusivaltaiseen
Virrat KOULUKESKUKSEN ASEMAKAAVAMUUTOKSEN LUONTOSELVITYS
Aallokas Oy 26.6.2017 Y-tunnus 2678475-5 Virrat KOULUKESKUKSEN ASEMAKAAVAMUUTOKSEN LUONTOSELVITYS 1. Menetelmät 1.1. Selvitetyt luontoarvot Luontoselvityksen tarkoitus oli löytää tutkimusalueelta luontokohteet,
KOLMENKULMAN KESKIOSAN ALUEEN LUONTOSELVITYS 2016
Nokian kaupunki Kaupunkikehityspalvelut Harjukatu 21 37100 NOKIA KOLMENKULMAN KESKIOSAN ALUEEN LUONTOSELVITYS 2016 LUONTOSELVITYS M. RANTA Hautaantie 295 38120 SASTAMALA p. 050-5651584 /miraranta@hotmail.fi
EURAJOKI LUONTOSELVITYS
LIITE EURAJOKI Köyryn - Ketunpesän alueen asemakaavan LUONTOSELVITYS Työ: E Turku,.. SWECO Ympäristö Oy Uudenmaankatu A TURKU Puhelin www.fmcgroup.fi Toimistot: Turku, Oulu, Tampere ja Helsinki SISÄLLYSLUETTELO.
Muistio Vitträskin ja Jorvaksen välisistä arvometsistä 9.9.2008 Mauno Särkkä
Muistio Vitträskin ja Jorvaksen välisistä arvometsistä 9.9.2008 Mauno Särkkä Peruskarttalehdet 2032 08, 2032 09 Kirkkonummen kunnan alueella, Vitträsk-järven ja Jorvaksen välillä on säilynyt hämmästyttävän
LEMPÄÄLÄN ARVOKKAAT LUONTOKOHTEET. Jalopuumetsät (LSL 29 ) 17. Helininlahden jalopuumetsikkö
Jalopuumetsät (LSL 29 ) 17. Helininlahden jalopuumetsikkö Pinta-ala: 4,7 ha Kylä: Kuokkala Omistaja: Yksityinen, Lempäälän kunta Status: Luonnonsuojelualue LSL, Arvokas luontokohde Metso soveltuvuus: -
Suomenselän ja maanselän alueiden -suojelu ja ennallistamisesitys Helmikuu ID 2033 Kalliojärvi-Pitkäjärvi, Ylöjärvi, Pirkanmaa
Suomenselän ja maanselän alueiden -suojelu ja ennallistamisesitys Helmikuu 2016 ID 2033 Kalliojärvi-Pitkäjärvi, Ylöjärvi, Pirkanmaa Sijainti Kalliojärven Pitkäjärven alue sijaitsee Ylöjärven Kurussa. Alue
ASIKKALAN SALONSAARENTIEN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS
ASIKKALAN SALONSAARENTIEN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS Marko Vauhkonen Tmi Marko Vauhkonen, Heinola 20.9.2009 ASIKKALAN SALONSAARENTIEN ASEMAKAAVA-ALUEEN LUONTOSELVITYS SISÄLLYS 1 JOHDANTO... 3 2 AINEISTO
KALAJOEN JOKELAN TUULIPUISTOALUE KASVILLISUUS- JA LUONTOKOHDESELVITYS. Pekka Routasuo
KALAJOEN JOKELAN TUULIPUISTOALUE KASVILLISUUS- JA LUONTOKOHDESELVITYS Pekka Routasuo 30.12.2011 KALAJOEN JOKELAN TUULIPUISTOALUE KASVILLISUUS- JA LUONTOKOHDESELVITYS SISÄLLYS 1 JOHDANTO... 2 2 AINEISTO
LUONTOSELVITYS TYÖNUMERO: E27636.10 MYNÄMÄEN KUNTA MYNÄMÄEN KATTELUKSEN ASEMAKAAVAN LUONTOSELVITYS 30.3.2015 SWECO YMPÄRISTÖ OY TURKU
TYÖNUMERO: E27636.10 MYNÄMÄEN KUNTA MYNÄMÄEN KATTELUKSEN ASEMAKAAVAN SWECO YMPÄRISTÖ OY TURKU Sisältö 1 JOHDANTO... 2 2 TUTKIMUSALUEEN SIJAINTI JA YLEISKUVA... 2 3 TUTKIMUSMENETELMÄT... 3 4 LUONTOTYYPIT
TORPANMÄEN KASVILLISUUSSELVITYS
Päivämäärä 9.10.2017 OULUN KAUPUNKI TORPANMÄEN KASVILLISUUSSELVITYS OULUN KAUPUNKI KASVILLISUUSSELVITYS Päivämäärä 9.10.2017 Laatija Tarkastaja Hyväksyjä Antje Neumann, Ramboll Finland Oy Tapani Pirinen,
Vammalan Vehmaisten kylän KUKKURIN LUONTOSELVITYS 31.8.2004
LIITE 4 Vammalan kaupunki Kukkurin kaavaselostus liite 1 Yhdyskuntasuunnittelu PL 23 38201 VAMMALA Vammalan Vehmaisten kylän KUKKURIN LUONTOSELVITYS 31.8.2004 Tmi Mira Ranta Karkunkyläntie 179 38140 KÄRPPÄLÄ
Planterra Group Oy, Markku Kemppainen Veininmäki 6 Asemakaavan muutos
Planterra Group Oy, Markku Kemppainen Veininmäki 6 Asemakaavan muutos LUONTOLAUSUNTO Johdanto Tämä lausunto koskee Espoon Rastaalassa sijaitsevia kiinteistöjä 49-60-230-5 ja 6, osoitteissa Veininmäki 6
Killon metsäalueen kasvillisuus ja käävät sekä suojelukriteerien täyttymisen arviointi
Killon metsäalueen kasvillisuus ja käävät sekä suojelukriteerien täyttymisen arviointi Luontopeili 2013 1 Sisällysluettelo 1. JOHDANTO...3 2. TYÖN TOTEUTUS...3 3. KASVILLISUUS...4 3.1. Kangasmetsät...4
LIITO-ORAVASELVITYS 16X KALAJOEN KAUPUNKI. Hiekkasärkkien liikuntapuiston alue Liito-oravaselvitys
LIITO-ORAVASELVITYS 23.6.2015 KALAJOEN KAUPUNKI Hiekkasärkkien liikuntapuiston alue Liito-oravaselvitys 1 Sisältö 1 JOHDANTO 1 2 LIITO-ORAVASELVITYS 2 3 TULOKSET 3 4 JOHTOPÄÄTÖKSET 4 5 VIITTEET 5 Kannen
KARHUKANKAAN TUULIVOIMAHANKKEEN KASVILLISUUS- JA LUONTOTYYPPISELVITYS
Vastaanottaja Suomen Hyötytuuli Oy Asiakirjatyyppi Luontoselvitys Päivämäärä 18.10.2015 Viite 1510015514 KARHUKANKAAN TUULIVOIMAHANKKEEN KASVILLISUUS- JA LUONTOTYYPPISELVITYS LUONTOTYYPPISELVITYS Päivämäärä
SALMENKYLÄN ASEMAKAAVAN LAAJENNUSALUEEN LUONTOSELVITYS 2009
SALMENKYLÄN ASEMAKAAVAN LAAJENNUSALUEEN LUONTOSELVITYS 2009 Markku Nironen 30.09.2009 SISÄLLYS 1 JOHDANTO... 2 2 AINEISTO JA MENETELMÄT... 2 3 LUONNON YLEISPIIRTEET... 2 4. ARVOKKAAT LUONTOKOHTEET JA SUOJELTAVIEN
KASVILLISUUDEN YLEISKUVAUS...
TYÖNUMERO: E27125.00 KITTILÄN KUNTA ASEMAKAAVAN MUUTOS YLÄ-KITTILÄN NIITTY SWECO YMPÄRISTÖ OY Oulu Sisältö 1 JOHDANTO... 1 2 KASVILLISUUDEN YLEISKUVAUS... 2 3 LINNUSTO JA MUU ELÄIMISTÖ... 3 4 ARVOKKAAT
Matalan ranta-asemakaava Luontoselvitys 2014, täydennys 2015 Antti Karlin Yleistä Luontoselvitys on tehty käymällä Matalan ranta-asemakaavassa oleva venevalkaman alue maastossa läpi kesällä syksyllä 2014