Suomi tarvitsee rakenteellisia uudistuksia, ei leikkauksia
|
|
- Esko Akseli Auvinen
- 8 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 haastattelu heikki taimio Erikoistutkija palkansaajien tutkimuslaitos Kuvat maarit kytöharju Suomi tarvitsee rakenteellisia uudistuksia, ei leikkauksia ETLAn toimitusjohtaja Vesa Vihriälän haastattelu Vesa Vihriälä näkee Suomen kilpailukyvyn heikentyneen, kun vienti polkee paikallaan ja menetetään markkinaosuuksia. Syinä ovat olleet tuottavuuden heikko kasvu ja jossain määrin kilpailijoita nopeampi palkkojen nousu. Lääkkeeksi hän tarjoaa palkkamalttia ja rakenteellisia uudistuksia kuten eläkeiän nostoa ja yhteisöveron alentamista. Julkisen talouden kestävyysvajetta ei tarvitse pienentää menoleikkauksilla, jos rakenteelliset uudistukset toteutuvat. Euroalueen kriisin ratkaisuun Vihriälä ehdottaa kolmatta tietä rahaliiton hajoamisen tai liittovaltion sijasta. Haastattelu on tehty Olet urallasi siirtynyt Suomen Pankista Pellervon taloustutkimuksen johtajan paikalle ja sieltä Talousneuvoston sihteeristön talouskomissaari Olli Rehnin kabinetin kautta ETLAn toimitusjohtajaksi. Miten tällainen ekonomistin kiertolaisuus on ollut mahdollista? Se, että minun kohdalleni on sattunut näin monta työpaikkaa - taitaa olla ollut kuusi pidempiaikaista työpaikkaa yliopiston jälkeen - ehkä heijastaa sitä, etten ole pyrkinyt olemaan akateeminen tutkija. Mielenkiintoni tai suhteellinen etunikaan ei ole siinä, vaan ennemminkin olen kiinnostunut talouspolitiikasta ja sen valmistelusta, mistä seuraa tietty kaikkiruokaisuus talouskysymysten suhteen ja ehkä jonkinlainen monialaisuus. Silloin on ollut helpompi vaihtaa työpaikkaa kuin jos olisi yrittänyt keskittyä syvällisesti johonkin yksittäiseen teemaan. Onko näissä työpaikoissa ollut linjaeroja? Toki. Teemat ovat luonnollisesti vaihdelleet. Suomen Pankissa tietysti rahapolitiikka oli yksi iso kysymys, ja toinen oli rahoitusmarkkinoiden sääntely sekä ja 90-luvun alussa pankkikriisin hoito. Suhteessa julkisuuteen keskuspankki on aika tiukka siinä, että talosta tulee ulos yksi ainoa positio. Komissio on tätä vielä enemmän. Tutkimuslaitosten puolella taas ei oikeastaan ole instituution kantaa, vaan jokainen tutkija on vapaa esittämään oman mielipiteensä. Tämä on suuri etu jos arvostaa sanomisen vapautta. ETLA ja PTT ovat molemmat etujärjestöjen rahoittamia PT:n tavoin, ja joku voisi luulla, että tämä määrää laitosten kannat. Näin ei kokemukseni mukaan ole. Rahoittajat luonnollisesti vaikuttavat siihen, mitä kysymyksiä tarkastellaan, mikä on niiden täysi oikeus. Sen sijaan en ole kummassakaan paikassa törmännyt tilanteeseen, jossa omistajatahot olisivat tulleet sanomaan mitä saa kirjoittaa tai puhua. SUOMELLA ON KILPAILUKYKY-ONGELMA Tammikuun puolivälissä ilmestyi ETLAn eväät hallitukselle: Yhteisövero alas, eläkeikä ylös, sote-hanke uusiksi. Muut taloustutkimuslaitokset (PT, PTT ja VATT) eivät ole harrastaneet tällaisia talouspoliittisia ehdotuslistoja, vaikka ne ovatkin antaneet joitakin suosituksia. Olenkin kuullut kritiikkiä, että tässä menevät tutkimuslaitoksen ja ajatushautomon/etujärjestön roolit vähän sekaisin. Mielestäni se ei kuitenkaan ole ongelma, jos ehdotukset perustuvat tutkimustietoon. 56 T&Y talous ja yhteiskunta
2 Minusta se ei ole ongelma. Taloustiede ja taloudellinen tutkimus ovat minulle hyvin käytännönläheistä toimintaa; perimmäinen motiivi on auttaa tekemään hyviä päätöksiä, ennen kaikkea poliittisella tasolla. Sen takia täytyy hahmottaa vaihtoehtoja. Kun tiedetään, miten ison informaatiotulvan seassa päätöksentekijät joutuvat päätöksiään tekemään, niin ilman muuta heitä auttaa, jos tulee perusteltuja näkemyksiä, joissa on jopa konkreettisia politiikkasuosituksia. He voivat olla eri mieltä niistä, he voivat haastaa ja kysyä muiden asiantuntijoiden mielipiteitä. Suositusten täytyy tietysti perustua johonkin tutkimustietoon, mutta ei se tieto voi olla aina omaa tutkimusta. Kenelläkään ei ole niin laajaa repertuaaria, ei edes kokonaisella tutkimuslaitoksella, että voisi rajoittua kommentoimaan vain asioita, mistä itse on tehnyt tutkimusta. Täytyy voida arvioida asioita muidenkin tuottaman tiedon ja oman kokemuksen perusteella. Huono puoli politiikkasuositusten esittämisessä tietysti on, että siinä altistuu monenlaiselle kritiikille. Mutta se on asia, joka täytyy hyväksyä, jos jotakin aikoo sanoa. Tutkimuslaitoksen talouspoliittisten kannanottojen tulee perustua tutkimustietoon muttei välttämättä aina sen itse tekemään tutkimukseen. Kilpailukyky on avainasia tässä muistiossa. Onko Suomella nyt kilpailukykyongelmaa? Kyllä on kilpailukykyongelma, kun katsotaan, mitä on tapahtunut markkinaosuuksille. Olemme menettäneet niitä noin 10 vuoden ajan aika tavalla systemaattisesti. Viennin kehitys on ollut täysin pysähtynyttä ehkä kolme vuotta siitä huolimatta, että meihin monessa suhteessa T&Y talous ja yhteiskunta
3 RAHOITTAJAT EIVÄT MÄÄRÄÄ TUTKIMUsLAITOsTEN KANTOJA. vertailukelpoiset Ruotsi ja Saksa ovat pystyneet lisäämään reilusti vientiään. Kun katsotaan sellaisia kannattavuuskilpailukyvyn mittareita, joissa heijastuvat myös tuontihinnat ja välipanosten hinnat, niin Suomen kilpailukyky on heikompi kuin mitä se oli viimeisen 10 vuoden aikana. Näistä päättelen, että kilpailukykymme on heikentynyt. Olette ETLAssa seuranneet myös muita kilpailukykyvertailuja, kuten World Economic Forumin, ja viimeisin taisi olla sellainen, josta en ollut aikaisemmin kuullutkaan, jossa yritysympäristönä Suomi oli Singaporen jälkeen maailman toiseksi paras 1. Vaikka Suomi on näissä mittauksissa aika lailla kärjessä - joskin sijoitus aina vähän vaihtelee - niin vienti ja investoinnit eivät ole kehittyneet suotuisasti. Nämä viimeksi mainitut indikaattorit liittyvät enemmän rakenteelliseen kilpailukykyyn, pitkän aikavälin menestysedellytyksiin, siihen potentiaaliin, joka taloudella on. Itse asiassa kun katsomme vähän pitemmälle taaksepäin, niin Suomihan on menestynyt hyvin tai jopa erinomaisesti, ja se on ollut linjassa sen kanssa, että meillä nämä kilpailukykytekijät - koulutustaso, panostus innovaatiotoimintaan, instituutioiden toimivuus ja monet muut asiat - ovat olleet hyvällä tolalla. Kuvio 1. Kotimaisen kysynnän määrä Q1 2008Q12 009Q12 010Q12 011Q12 012Q1 Kuvio2. Tavaroiden ja palveluiden viennin määrä Q1= Q1=100 SAKSA SUOMI RUOTSI SAKSA SUOMI RUOTSI Q1 2008Q12 009Q12 010Q12 011Q12 012Q1 Suomen pitkän aikavälin menestysmahdollisuudet ovat hyvät, mutta nykyinen kustannuskilpailukyky haittaa niiden hyödyntämistä. Tässä on ennen kaikkea aikahorisonttiero. Nämä tekijät, jotka näkyvät meille vahvuuksina, ovat asioita, jotka vaikuttavat pitkällä aikavälillä siihen, mitä Suomi voi parhaimmillaan saada aikaiseksi. Aktuaalinen menestys markkinoilla ja kannattavuus- tai kustannuskilpailukykymittarit kertovat siitä, mikä on meidän kykymme nyt hyödyntää niitä mahdollisuuksia. Ongelma meillä on tässä jälkimmäisessä, ei niinkään ensimmäisessä. PALKKAMALTTI JA TUOTTAVUUs Rakenteellisia uudistuksia ja palkkamalttia tarjotaan kilpailukykylääkkeiksi niin meillä kuin muuallakin. Mainitussa muistiossa ETLA esittää nollan tuntumaan sijoittuvia yleiskorotuksia lähimpien parin vuoden ajaksi. Onko siis kilpailukyky heikentynyt työvoimakustannusten liian nopean nousun takia? Se, että meidän kustannuskilpailukykymittarimme kertovat ongelmasta, heijastaa kahta asiaa. Jossain määrin meidän palkkakustannuksemme ovat kehittyneet nopeammin kuin euroalueella yleensä, mutta vielä isompi ongelma on, että tuottavuus on kehittynyt viime vuosina erit- 58 T&Y talous ja yhteiskunta
4 KUsTANNUsKILPAILUKYVYN NOPEA PARANEMINEN EDELLYTTÄÄ PALKKAMALTTIA. täin heikosti. Osittain tässä tuottavuuden heikossa kehityksessä voi olla kysymys asiasta, jota ekonomistit kutsuvat nimellä labour hoarding, ts. että yritykset odottavat tilanteen paranevan eivätkä vähennä työpanosta eivätkä ennen kaikkea työntekijöiden määrää samassa määrin kuin tuotanto on supistunut. Tämä ongelma voidaan periaatteessa voittaa, jos kysyntä tulee takaisin. Tuottavuuden aiemmasta nopeasta kasvusta suuri osa selittyi elektroniikkateollisuuden tuottavuuden vahvalla nousulla, mutta nyt on menetetty melkein koko tuo teollisuudenala tai ainakin sen tuottavuuskehitys. Aivan oikein, toinen puoli onkin se, että korkean tuottavuuden tuotanto on supistunut. Sen vuoksi aggregaattituottavuus on heikentynyt, kun näiden korkean tuottavuuden yritysten osuus tuotannosta on supistunut. Pitkän päälle tuottavuuden kohentaminen on avainasia, mutta valitettavasti politiikkatoimet vaikuttavat tuottavuuteen yleensä verrattain pitkällä aikajänteellä. Joustavammat palkat ovat hyvä periaate, mutta yleisestä palkka-alesta seuraisi huono kierre. Toisaalta meillä ei ole mitään taetta siitä, että kysyntä tulisi automaattisesti takaisin, koska lähiympäristömme taloudellinen tilanne tulee olemaan heikko vuosiksi eteenpäin. Meidän pitäisi pystyä voittamaan markkinaosuuksia uusilla tuotteilla, ja tämä nyt ei vain onnistu muuten kuin sillä tavalla, että meillä on kannattavaa uutta tuotantopotentiaalia. Jos näin ei ole, niin tuottavuuden heikentyminen purkautuu helposti kasvavana työttömyytenä ja siirtyminä työvoiman ulkopuolelle. Itse asiassa meillä on nyt merkkejä siitä. Joten vaikka palkkakustannusten nousu ei ole ainoa syy kustannuskilpailukykyongelmaan, niin jotta me vältämme tuottavuuden notkahduksen heijastumisen työttömyyteen, meidän täytyy saada palkkakustannukset asteittain sellaiselle tasolle, että tuotanto kannattaa. Asian toinen puoli on se, että palkankorotusten nollalinja yhdistettynä viimeaikaisen tasoiseen inflaatioon merkitsee kotitalouksien ostovoiman supistumista, mikä heikentää kotimaista kysyntää ja työllisyyttä. Tähän päälle voi vielä tulla veronkorotuksiakin. ETLA siis ehdottaa tällaista uhrausta viennin kilpailukyvyn hyväksi. Luulen, että meidän on pakko se tehdä lähtien siitä, että meillä vientisektori on ollut stagnaation tilassa kolmen vuoden ajan. Se toipui hiukkasen siitä poikkeuksellisesta notkahduksesta, mikä kärsittiin 2009, mutta 2010 lähtien viennissä ei ole ollut mitään kasvua. Kotimaisen kysynnän ansiosta olemme pärjänneet niinkin hyvin kuin olemme pärjänneet, mutta nyt sekin on alkanut notkahtamaan jo ennen isoja finanssipolitiikan kiristystoimia, joita on jo putkessa. Jos me emme saa korjattua tätä tulonmuodostuksen pohjaa, joka tulee talouteen vientituotannosta, niin me joudumme sellaisen supistuvan kierteen tielle, josta on vaikea nousta. Sen takia vaikka palkkamaltti on kotimaisen kysynnän kannalta ongelmallista, niin minusta se on parempi tie. Emme juuri nyt tarvitse lisää painetta luovan tuhon tuhopuolelle, mitä korkeat palkankorotukset ilman muuta merkitsisivät. YLEIsEEN PALKKA-ALEEN EI PIDÄ MENNÄ Mitään yleistä palkkojen alennusta ette kuitenkaan kannata. Ei. Siinä juuri on se rajankäynti, kuinka pitkälle tässä suhteessa voi mennä. Ihmisten odotukset ovat ylipäätään sillä tavalla mitoitettuja, että palkkojen alennuksia pidetään poikkeuksina ja niihin ei ole varauduttu. Siitä seuraa, että tuloksena olisi luultavasti jyrkkiä käyttäytymismuutoksia, kulutuksen vähentämistä ja huonoa kierrettä. Meidän palkanmuodostusjärjestelmämme saattaa myös olla sellainen, että tällainen tilanne voisi syntyä ainoastaan ison konfliktin kautta, eikä sekään olisi eduksi. Olet kuitenkin myös ehdottanut - samoin kuin VATTin ylijohtaja Juhana Vartiainen - vanhimpien työntekijöiden palkkojen alentamista. Miten se tulisi toteuttaa? Toisaalta vanhimmat työntekijät varmasti vertaavat palkkaansa vaihtoehtoon eli eläkkeeseen, kun he päättävät eläkkeelle jäämisen ajankohdasta. Heidän palkkojensa alentaminen olisi omiaan aikaistamaan eläkkeelle jäämistä, mikä olisi vastoin työurien pidentämistavoitetta. Ensinnäkään en ole sanonut, että meidän pitäisi harrastaa palkkajoustavuutta vain ikääntyneessä päässä, vaan että se on yleisesti hyvä periaate. Meidän täytyy jollakin tavalla pehmentää niitä iskuja, mitä tulee talouden sopeutumistarpeesta, eikä niin, että kaikki sopeutuminen menee heikentyvän kannattavuuden ja lisääntyvän työttömyyden kautta. Johonkin rajaan saakka täytyy siis katsoa, että joustavuutta on myös palkoissa - tunnustaen, että järkevä riskinjako on se, että yritystoiminnassa omistajat kantavat isoimman riskin. Miten tämä liittyy tähän ikääntyvään päähän? Me tiedämme, että siellä on keskimääräistä enemmän työttömyyttä, joten on tietysti paineita katsoa, mihin saakka siitä voidaan päästä yli joustavammilla palkoilla. ELÄKEIKÄ 65 VUOTEEN Rakenteelliset uudistukset tuntuvat olevan koodi-ilmaus jollekin, jota ei useinkaan sanota suoraan. Yksi tällainen ja varsin tulenarka keino on eläkeiän nosto. Teidän muistionne ehdottaa uudistuksia, jotka johtavat T&Y talous ja yhteiskunta
5 vanhuuseläkkeelle siirtymisen normi-iän nousuun 63 vuodesta 65 vuoteen esimerkiksi kymmenen vuoden siirtymäajalla vuodesta 2016 alkaen. Vanhuuseläkkeelle voisi olla edelleen mahdollista siirtyä jo 63 vuoden iässä, mutta ennen normi-ikää tapahtuvan eläkkeelle siirtymisen tulisi pienentää kuukausieläkettä loppuelämän ajaksi. Olen vähän ihmetellyt tämän ehdotuksen osakseen saamaa kritiikkiä. Siinähän itse asiassa osittain palautetaan ennen vuoden 2005 eläkeuudistusta vallinnut 65 vuoden eläkeikä ja ehdotetaan superkarttumaprofiilin jyrkennystä vuotiaille. Mitä ihmeellistä siinä on? Se, mitä me olemme ehdottaneet, ei ole mitenkään hirvittävän radikaalia. Minusta se on väistämätöntä jossakin vaiheessa. Kun eliniän odote kasvaa koko ajan, niin totta kai täytyy myös vanhuusikärajojen reagoida siihen vastaavalla tavalla. Ehdotuksemme on, että varsin pitkän - esimerkiksi 10 vuoden - siirtymäajan kuluessa me palaisimme samaan normi-ikään, millä ihmiset voivat päästä eläkkeelle ennen vuoden 2005 eläkeuudistusta ja joka edelleen koskee kansaneläkettä, siis 65 vuoteen, joka ei myöskään ole kansainvälisesti poikkeuksellisen korkea. Meillä oli 65 vuoden ikäraja voimassa jo kauan sitten, jolloin odotettu elinikä oli huomattavasti alhaisempi. Kun kansaneläkejärjestelmä luotiin, niin ihmisten odotettu elinikä taisi olla suurin piirtein sama kuin eläkeikä. Eläkeiän nostoa koskevat epäluulot liittynevät kahteen asiaan. Yksi on se, että ajatellaan muutoksen astuvan voimaan tässä ja nyt, mitä pidetään kohtuuttomana. Sitä se olisikin. Mutta tässä pitäisi koettaa muistaa aikahorisonttien ero. Kaikki eläkejärjestelmäuudistukset vaativat siirtymäkausia, koska eläkesääntöjä ei voida muuttaa yön yli. Ei voida kohdella ihmisiä eri tavalla riippuen siitä, onko syntynyt jonkun kuukauden viimeinen päivä tai seuraavan kuukauden ensimmäinen päivä. Täytyy olla asteittaisia muutoksia. Mitä aikaisemmin näistä muutoksista päätetään ja niistä tiedotetaan, sitä enemmän ihmisillä on aikaa varautua, ja tässä on kysymys pitkästä prosessista. Toinen asia on, että on vaikea ymmärtää eläkeiän nostoa, kun on runsaasti ikääntyneitä työttömiä. Mutta tässäkin pitää muistaa vaikutusten aikahorisontti: nyt tehty päätös ei ehdi vaikuttamaan lähivuosien eläkeikään juuri mitään. Eläkeiän nostossa pitää olla pitkä siirtymisaika, jotta ihmiset ehtivät sopeutua siihen. Vielä kolmas näkökohta on se, että minusta on jotenkin kohtuutonta, jos minun ikäluokkani - olen 57 - pääsisi kokonaan luistamaan siitä tarpeesta, mikä meillä on saattaa julkisen sektorin kestävyys paremmalle tolalle. Miksi vasta meidän jälkeisemme sukupolven pitäisi osallistua niihin talkoisiin, jotka väistämättä ovat edessä? YHTEIsÖVERO ALAs JA YRITYsTUET POIs ETLA esittää myös yhteisöveron alentamista 24,5 prosentista 20 prosenttiin. EK on aiemmin esittänyt samaa, mutta muut kannanotot ovat olleet maltillisempia. Mitkä ovat teidän perustelunne näin rajulle alennukselle? Tämä lähti kysymyksestä, mitä meillä on tehtävissä elinkeinopolitiikassa, jotta saisimme uutta kasvua aikaan ja vielä sellaista, joka mieluummin on korkean tuottavuuden toiminnoissa. Ihan viime aikoina on ollut hallituksessa sellainen pyrkimys, että räätälöidään toimenpiteitä tiettyihin kohteisiin - on ollut t&k-tukia, bisnesenkeleiden verotukia ym.. Nyt on nostettu esiin myös kysymys ajankohtaisissa rakennemuutosasioissa valtion osallistumisesta omistajana joillakin teollisuudenaloilla. Tällaiset räätälöidyt toimet ovat lähtökohtaisesti huonoa politiikkaa, koska ei kukaan 60 T&Y talous ja yhteiskunta
6 KUKAAN EI TIEDÄ, MITÄ ALOJA TAI YRITYKsIÄ KANNATTAIsI TUKEA JULKIsIN VAROIN. meistä - eivät sen paremmin tutkijat kuin virkamiehetkään - tiedä, millä alalla tai yrityksellä on parhaat edellytykset menestyä. Tämän takia koetimme katsoa, löytyisikö mitään mahdollisimman yleistä yritystoiminnan ja investointien edellytyksiä parantavaa tekijää, ja silloin päädyimme tähän yhteisöverokantaan, joka vaikuttaa myös yritysten sijoittumispäätöksiin maiden välillä. Ruotsi alensi tämän vuoden alusta yhteisöverokannan 22 prosenttiin. On myös olemassa erilaisia muita järjestelyitä, joilla pyritään tuomaan efektiivistä yhteisöverokantaa alas eri maissa. Me olemme mukana tässä ikävässä verokilpailussa, ja siihenkin meidän pitää pystyä vastaamaan. Liittyisikö tähän myös näiden spesifien yritystukien karsiminen, jota te olette aikaisemmin esittäneet? Kyllä, tämänkin tarpeen toteamme muistiossa. On tietysti epärealistista kuvitella, että kun on juuri päätetty jostakin tuesta, niin välittömästi todettaisiinkin, että tuki lopetetaan. Minimivaatimus kuitenkin on, että ennen kuin mitään tällaisia tukia jatketaan, niin niitä arvioidaan kunnolla. Nyt tässä on sellainen traaginen piirre, että olemme ajautuneet lisäämään defensiivisiä, olemassa olevaa toimintaa puolustavia tukia, esimerkiksi energiaverojen palautusten lisäämistä. Sinänsä se on hyvin ymmärrettävää, mutta poissa uuden luomisesta. Palautusta on kuitenkin hyvin vaikea poistaa niin kauan kuin kilpailijamaat eivät rasita omaa teollisuuttaan vastaavalla verolla. Onko paljon esillä ollut STX-telakan tukeminen myös tällainen? Kyllä se on minusta mitä suurimmassa määrin tällainen. Minun on helppo ymmärtää hallitusta siinä, että se ei mene yli normaalien tukimuotojen, mitkä ovat sallittuja ja jokseenkin tavanomaisia telakkatoiminnassa, varsinkin kun kyseinen telakka on kaikesta päätellen - tätä en toki tiedä tarkkaan - verrattain huonossa kunnossa. Koskeeko tämä myös valtion lähtemistä omistajaksi? Kyllä minä lähtökohtaisesti olisin hyvin varovainen. Koskaan ei tällaisessa asiassa pitäisi sanoa ei koskaan. Voihan olla, että on syntymässä jotakin uutta, ja jos siinä on iso yksityinen panostus ja valtio on jollakin pienehköllä osalla sitä tukemassa, niin ei sitä ehkä kokonaan voi sulkea pois, mutta se edellyttää, että bisneksellä on liiketaloudellisesti järkevä pohja. KEsTÄV YYsVAJEARVIOTA ON PIENENNETTY Näiden toimenpide-ehdotusten takana on ETLAn arvio Suomen julkisen talouden kestävyysvajeesta. Olette nyttemmin pienentäneet sitä 1-2,5 prosentin haarukkaan, mikä on lähempänä PT:n arvioita mutta selvästi alle esimerkiksi VM:n, EU:n komission ja OECD:n lukujen. Mistä tällainen ero johtuu? Tasoero meidän ja ymmärtääkseni kaikkien näiden virallisten arvioitsijoiden välillä tulee siitä, että näissä muissa arvioissa oletetaan eliniän pidentymisen lisäävän puoliksi sellaisia elinvuosia, jolloin ihmiset tarvitsevat paljon tukea, hoivaa ja hoitoa, ja puoliksi terveitä vuosia. Meidän arviossamme lähdetään siitä, että nämä lisävuodet ovat pääosaltaan elleivät jopa kokonaan terveitä, toisin sanoen että hoivan ja hoidon tarpeen kustannukset liittyvät nimenomaan kuoleman läheisyyteen. Käsittääkseni tutkimustulokset tukevat pikemminkin tätä oletusta kuin puolitusoletusta. Se, että meidän arviomme on hiukkasen muuttunut edelliskerrasta, heijastaa sitä, että tässä on matkan varrella tehty erilaisia finanssipoliittisia toimia, jotka vähentävät kestävyysvajetta. Myös viimeinen väestöennuste aivan marginaalisesti vaikuttaa samaan suuntaan. Mutta mehän emme sano, että meillä ei olisi ongelmaa. Kyllä meillä on kestävyysvaje, joka lisäksi on hyvin epävarma. Tämä tulee tietysti siitä, että julkisen talouden kehitys riippuu siitä, mitä tapahtuu vuosien mittaan tulevaisuudessa. Seuraavien 50 vuoden aikana tai jopa pitempään. Me olemme pyrkineet tekemään myös stokastista analyysia kestävyysvajeesta. Yritämme arvioida, mitä on eläkesijoituksen tuottoihin ja väestökehitykseen Kuva: istockphoto T&Y talous ja yhteiskunta
7 "KAIKKI TERVEYDENTILAN KEHITYKsEEN JA HOITOJEN KALLEUTEEN LIITTYVÄ EPÄVARMUUs ON ERITTÄIN HANKALAA ARVIOIDA." liittyvän epävarmuuden vaikutus kestävyysvajeeseen. Se vaikutus osoittautuu aika tuntuvaksi. Nämäkin ovat tietysti vain osa kaikesta epävarmuudesta, mitä on olemassa. Esimerkiksi kaikki terveydentilan kehitykseen ja hoitojen kalleuteen liittyvä epävarmuus on erittäin hankalaa arvioida. Laskelmiemme mukaan on huomattava todennäköisyys, että kestävyysvaje on meidän keskiennustettamme paljon suurempi. Se voi olla paljon pienempikin. Mutta koskaan meillä ei ole minun ymmärtääkseni ollut ongelmaa löytää ylimääräiselle rahalle käyttöä. Iso ongelma on saada huono ura korjautumaan. Me näemme sen tilanteen ääritapauksessa Euroopan ongelmamaissa, mutta jo lievemmilläkin tasoilla ovat korjaamismahdollisuudet heikkoja, varsinkin kun me tiedämme, että keskimääräinen kasvuvauhtimme joka tapauksessa tulee hidastumaan. Sellaisissa olosuhteissa ison riskin ottaminen on huono asia, ja sen takia tähän kestävyysvajeeseen pitää puuttua mielellään etupainoisesti sillä tavalla, että tehdään hyvissä ajoin päätöksiä mutta ei etupainoisesti niin, että päätökset astuvat voimaan nyt, kun me olemme hitaan kasvun vaiheessa. Pitäisikö kestävyysvajetta pienentää veroja korottamalla vai menoja leikkaamalla? Perussuosituksemme on se, että tässä vaiheessa ei pitäisi nyt kiristää lisää kummallakaan tavalla, vaan pitäisi itse asiassa tehdä näitä niin paljon puhuttuja rakenteellisia uudistuksia mm. eläkejärjestelmässä. Myös työttömyysturvaa on syytä tarkastella. Samoin on tehtävä merkittäviä uudistuksia julkisen sektorin tuottavuuden kehittämiseksi. Jos näillä alueilla päätetään uudistuksista uskottavasti ja riittävän isolla mittakaavalla, niin silloin minusta me voimme ottaa sitä lievää riskiä, että valtion velan bkt-suhde ei taitu niin nopealla aikataululla kuin hallitusohjelmaan on kirjattu. Toisin sanoen meidän paras vaihtoehtomme ovat rakenteelliset uudistukset ja pidättäytyminen uusista leikkauksista, tapahtuvat ne kummalla puolella budjettia tahansa. Jos tähän ei päästä, niin sitten on kyllä turvallisinta tehdä leikkauksia. Kun katsomme, mitä on tapahtunut ja tapahtumassa veroasteellemme, niin kyllä luonnollisempi kandidaatti on menoleikkaukset. EUROKRIIsI ODOTTAA YHÄ R ATKAIsUA AN Puhutaanpa lopuksi eurokriisin nykyvaiheesta. Olit Olli Rehnin kabinetissa, ja olet varmaan senkin jälkeen seurannut asioita tiiviisti. Monet - mm. EKP:n pääjohtaja Mario Draghi - ovat jo väittäneet pahimman olevan ohi. Toisaalta esimerkiksi professori Sixten Korkman - edeltäjäsi ETLAssa - on sanonut, että kriisin syveneminen on todennäköisempää kuin sen helpottaminen. Miten Sinä näet tilanteen? Tilanne finanssimarkkinoilla on rauhoittunut. Rauhoittuminen ei kylläkään ole mennyt läpi koko finanssisektorin vielä niin, että ongelmamaiden yritysten ja kotitalouksien rahoituksen saatavuus ja hinta olisi helpottunut, mutta se on ehkä hiljakseen tihkumassa sinnekin päin. Mutta ongelmamaiden reaalitaloudet tulevat kyntämään vielä pitkään syvällä. Tämä tarkoittaa sitä, että koko Euroopan toipuminen tulee olemaan äärimmäisen hidasta. Toisekseen tämä hitaan toipumisen kehitys on haavoittuva. Mikä tahansa seikka, joka on iso sokki tällaisessa tilanteessa - olkoon se vaikka ihan perinteinen öljyn hinnan nousu, jos Lähi-idässä tapahtuu jotakin, tai huonot sadot, jotka nostavat elintarvikkeiden hintoja - saattaa syöstä ongelmamaat isoihin vaikeuksiin. Eikä tietysti voida sulkea pois sitä, että pankkien tilanne tai poliittinen epävarmuus esimerkiksi Italiassa voisi johtaa tilanteen kärjistymiseen uudelleen. Mihin tämä sitten lopulta johtaa? Liittovaltio tai rahaliiton hajoaminen - tässäkö ovat vaihtoehdot pitemmän päälle, vai onko joku kolmas tie? Luulen, että olisi parempi olla joku kolmas tie, koska hajoaminen on katastrofaalinen vaihtoehto. Se prosessi tulisi olemaan hyvin hankala eikä palvelisi myöskään pitkällä aikavälillä Euroopan intressejä globalisoituvassa maailmassa. Yhtä lailla on äärimmäisen vaikea saada syntymään liittovaltiota, kun ei ole sellaista Euroopan sisäistä aitoa solidaarisuutta ja yhteenkuuluvuutta, mitä liittovaltio minusta edellyttää. Sen takia on tärkeää pyrkiä löytämään ratkaisuja, jotka ovat vähemmän pitkälle meneviä euroalueen integraation tiivistämisessä kuin täydellinen finanssipoliittinen unioni, jossa on keskitetty finanssipolitiikan päätöksenteko ja jossa jäsenmaat ovat osavaltioiden roolissa ja jossa on täydellinen yhteisvastuu toisten sitoumuksista. Mitään varmuutta ei ole siitä, onnistuuko vaihtoehtoinen tie, mutta mahdoton se ei minusta ole. Sen keskeisiä elementtejä ovat pankkiunioni ja rahoitusmarkkinalainsäädännön ja -valvonnan edelleen kehittäminen niin, että rahoitusmarkkinoilta liikkeelle lähteviä häiriöitä voidaan hillitä. Sitten on tietysti tärkeää pitää paremmin kurissa yksittäisten maiden makropolitiikkaa, mihin nyt on olemassa parempia välineitä. Pitää katsoa, miten pitkälle niillä päästään. Hajoamisen tai liittovaltion sijasta tarvitaan euron kolmas tie: pankkiunioni, rahoitusmarkkinoiden sääntely, talouspolitiikan kurinpito ja uskottava velkojan vastuu. Tärkeä elementti on se, että sekä pankkipuolella että valtioiden puolella velkojan vastuu ruvetaan ottamaan vaka- 62 T&Y talous ja yhteiskunta
8 vasti. Tämä tarkoittaa sitä, että tehdään mahdolliseksi se, mikä on tähän saakka ollut hyvin vaikeaa, ts. että velkojat joutuvat vastuuseen velallisen ajautuessa maksukyvyttömäksi. Että ei aina tarvita pankkien tapauksessa valtiota ja valtioiden tapauksessa toisia valtioita pelastamaan velkojia. Tämä on vaikea tie, koska siinä on välittömän finanssimarkkinoiden epävakauden uhka ja on myös moneen kertaan vakuutettu, että Kreikka oli poikkeuksellinen tapaus. Minusta tällä suunnalla kannattaisi kuitenkin edetä ja tehdä velkojan vastuu uskottavaksi. Käytännössä se tarkoittaa sitä, että pysyvästä vakausmekanismista eli EVM:stä pitäisi pystyä tekemään Euroopan valuuttarahaston tapainen elin, jolla olisi aito mandaatti huolehtia maksukyvyttömiksi ajautuvien valtioiden velkasaneerauksesta. Se ei ole helppo eikä riskitön tie, mutta se on se tie, jolla voitaisiin rajoittaa yhteisvastuuta ja luoda jotain markkinakuria myös isojen maiden käyttäytymiselle. Yhteisvastuusta emme kokonaan pääse eroon. Me tarvitsemme sitä mm. pankkiunionissa. Mutta yhteisvastuun pitää pysyä kohtuullisessa mittakaavassa, jotta se on poliittisesti hyväksyttävää eikä luo taloudellisesti vääriä kannusteita. Näin ehkä päästään toimivaan euroalueeseen, joka on kohtuullisen vakaa ilman, että siinä on täysiä liittovaltion elementtejä. Finanssipolitiikkaa on järkevää käyttää kysynnän vahvistamiseen, jos rahapolitiikan eväät on syöty ja julkisen talouden kestävyys on vahvalla pohjalla. Pidät siis tälle tielle lähtemistä ja tämäntyyppisen riskin ottamista kannatettavampana kuin sitä, että Suomi katkaisisi letkut ja lähtisi omille teilleen, ts. ilmoittaisi, ettemme me halua yhteisvastuun lisäämistä enää? Ilman muuta tämä on kannatettavampaa, koska kyllähän meidän taloudelliset ja poliittiset intressimme ovat olla osa Euroopan unionia. Samoin EMU-jäsenyytemme, niin kuin minä sen ymmärrän, oli ensi sijassa poliittinen ratkaisu. Halusimme olla enemmän tässä klubissa kuin jonkun muun pääkaupungin ym- JOs RAKENTEELLIsIA UUDIsTUKsIA pärille rakennetussa EI klubissa. saada Myös AIKAAN, sanottiin JULKIsIA niin, että haluamme MENOJA. istua niissä saada aikaan, niin pitää leikata Jos NIIN rakenteellisia PITÄ Ä uudistuksia LEIKATA ei julkisia menoja. pöydissä, missä päätökset Euroopassa tehdään. Olemme saaneet istua euroryhmän pöydissä ehkä enemmänkin kuin olemme halunneet. Joka tapauksessa Suomelle on ollut poliittisesti tärkeää kuulua tähän ydinryhmään. Näyttää siltä, että myös kansalaiset kannattavat tätä ratkaisua entistä enemmän. EVAn viime vuonna tehdyssä mielipidetutkimuksessa tämä tuli selvästi esille. Euron kannatus oli vähän paradoksaalisesti suurempaa kuin koskaan sen historian aikana, vaikka samaan aikaan ihmiset ovat olleet äärimmäisen tympääntyneitä siihen tukipolitiikkaan, mitä Suomi on muiden euromaiden tavoin harjoittanut. Globaali finanssikriisi on horjuttanut uskoa markkinatalouden vakauteen. Keynes on noussut uudelleen auktoriteetiksi, johon monet maailman kärkiekonomistit ovat viitanneet sekä kriisin synnyn selittämisessä että Euroopan kriisipolitiikkaa arvostellessaan. Mitä Sinä ajattelet? Kokemuksen perusteella on ilmeistä, että markkinamekanismi on taipuvainen erilaisiin ylilyönteihin. Tämän takia tarvitaan rahoitusmarkkinoiden sääntelyä ja makropolitiikkaa. Kriisiä edeltäneen vuosikymmenen tai jopa kahden ajan luotettiin liikaa markkinoiden itsekorjautuvuuteen; olisi pitänyt säännellä rahoitusmarkkinoita tiukemmin ja myös makropolitiikalla hillitä kuplien syntyä. Helppoa se ei toki ole, kun kuplan syntymistä ei ole helppo havaita ajoissa ja kovan menon hillintä on kovin epäsuosittua. Samoin voi perustellusti olla sitä mieltä, että finanssipolitiikkaa on järkevää käyttää kysynnän vahvistamiseen, jos rahapolitiikan eväät on syöty ja julkisen talouden kestävyys on vahvalla pohjalla. Luet siis itsesi keynesiläiseksi? Jos sillä tarkoitetaan käsitystä, että talouspolitiikan harjoittajan täytyy joissain oloissa pyrkiä vaikuttamaan aktiivisesti kokonaiskysynnän kehitykseen, niin kyllä. Mutta ei pidä luulla, että julkinen valta voi kovin täsmällisesti ohjata taloutta, ei edes kokonaiskysyntää. Ja erityisen varovainen on oltava erilaisiin yritystason kohdennuspäätöksiin vaikuttamisessa. Vierastan ylipäätään kovin tiukkaa sitoutumista johonkin talouspoliittiseen oppiin, jos se merkitsee empiiristen havaintojen sivuuttamista, haluttomuutta korjata käsityksiä, kun tulee uutta tietoa. Tällaista dogmaattisuutta on esiintynyt tarpeettoman paljon. 70-luvulla Suomessakin vallitsi kovaa innostusta sosialistiseen suunnittelutalouteen, vaikka jokainen reaalisosialismissa vieraillut saattoi havaita, ettei se kovin hyvin toiminut. 90-luvun alussa jääräpäinen sitoutuminen vakaan markan politiikkaan aiheutti tarpeettomia menetyksiä tilanteessa, jossa olisi jo pitänyt olla selvää, ettei sillä menestytä. Ja rajaton luottamus tehokkaisiin markkinoihin sai monet talousoppineet sulkemaan silmänsä poikkeuksellisiksi kasvaneilta makroepätasapainoilta ennen yhä elettävää kriisiä. Viite 1 Yhdysvaltalainen talouslehti Forbes kertoi Grant Thorntonkonsultointiyhtiön listaamat maailman 10 parasta bisneksentekomaata. Ks. com/sites/kenrapoza/2013/01/20/top-10- countries-to-run-a-business. Tunnetumman World Economic Forumin laatiman kilpailukyvyn paremmuusjärjestyksen mukaan Suomi oli viimeksi kolmas Sveitsin ja Singaporen jälkeen. Ks. Toista hyvin tunnettua kilpailukyvyn rankinglistaa julkaisee International Institute for Management Development, ja sillä Suomen sijoitus oli viimeksi vasta 15. Ks. publications/wcy/index.cfm. T&Y talous ja yhteiskunta
Suomen talouden näkymät
Suomen talouden näkymät Vesa Vihriälä Kruununhaan Maneesi 11.4. 2013 Suomen tilanne Globaali kriisi iski Suomeen kovemmin kuin muihin EAmaihin, vahvat taseet suojasivat kerrannaisvaikutuksilta Toipuminen
Säästämmekö itsemme hengiltä?
Säästämmekö itsemme hengiltä? Jaakko Kiander TSL 29.2.2012 Säästämmekö itsemme hengiltä? Julkinen velka meillä ja muualla Syyt julkisen talouden velkaantumiseen Miten talouspolitiikka reagoi velkaan? Säästötoimien
Suhdanne 1/2015. Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 26.03.2015 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY
Suhdanne 1/2015 Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 26.03.2015 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Ennusteen lähtökohdat ja oletukset - Suomea koskeva
Suhdanne 2/2015. Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 23.09.2015 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY
Suhdanne 2/2015 Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 23.09.2015 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA Ennusteen lähtökohdat ja oletukset - Suomea koskevassa ennusteessa on oletettu, että hallitusohjelmassa
Suomi jäljessä euroalueen talouskasvusta Mitä tehdä?
Suomen Pankki Suomi jäljessä euroalueen talouskasvusta Mitä tehdä? Euro & talous 3/2015 1 Keventynyt rahapolitiikka tukee euroalueen talousnäkymiä 2 Rahapolitiikan ohella öljyn hinnan lasku keskeinen taustatekijä
Eurooppa maailmassa Suomi Euroopassa
Eurooppa maailmassa Suomi Euroopassa Vesa Vihriälä Kuntamarkkinat 12.9.2012 Sisältö Eurooppa maailmataloudessa Lähiajan näkymät Miksi eurokriisi niin sitkeä? Miten tästä eteenpäin? Kriisi ja Suomi Eurooppa
Suomen talous muuttuvassa Euroopassa
Suomen talous muuttuvassa Euroopassa Pellervon Päivä 2016 Signe Jauhiainen Vuodet vierivät 2008 Finanssikriisi 2009 Taantuma 2010 Toipumisesta velkakriisiin 2011 Euro horjuu 2012 Euroalue taantumassa 2013
HYVINVOINTIVALTION RAHOITUS
HYVINVOINTIVALTION RAHOITUS Riittävätkö rahat, kuka maksaa? Sixten Korkman Jukka Lassila Niku Määttänen Tarmo Valkonen Julkaisija: Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos ETLA Kustantaja: Taloustieto Oy Kannen valokuva:
Voidaanko fiskaalisella devalvaatiolla tai sisäisellä devalvaatiolla parantaa Suomen talouden kilpailukykyä?
Juha Kilponen Suomen Pankki Voidaanko fiskaalisella devalvaatiolla tai sisäisellä devalvaatiolla parantaa Suomen talouden kilpailukykyä? Helsinki, Economicum 30.11.2015 Mielipiteet ovat kirjoittajan omia
SUOMEN PANKIN AJANKOHTAISIA ARTIKKELEITA TALOUDESTA
SUOMEN PANKIN AJANKOHTAISIA ARTIKKELEITA TALOUDESTA Sisältö Rakenneuudistuksissa ja kustannuskilpailukyvyssä tavoitteet korkealle 3 PÄÄKIRJOITUS Rakenneuudistuksissa ja kustannuskilpailukyvyssä tavoitteet
Miten euro pärjää epävarmuuden maailmassa?
Miten euro pärjää epävarmuuden maailmassa? TELA:n seminaari, Oodi, Helsinki 5.2.2019 Pääjohtaja Olli Rehn 1 10 Maailmantalouden kasvu jatkuu, mutta aiempaa vaimeampana ei niin vahvana kun vielä kesällä
Talouden näkymät INVESTOINTIEN KASVU ON PYSÄHTYNYT TALOUSKASVU NIUKKAA VUOSINA 2012 JA 2013
5 2012 Talouden näkymät TALOUSKASVU NIUKKAA VUOSINA 2012 JA 2013 Suomen kokonaistuotannon kasvu on hidastunut voimakkaasti vuoden 2012 aikana. Suomen Pankki ennustaa vuoden 2012 kokonaistuotannon kasvun
Suhdanne 1/2016. Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 22.03.2016 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY
Suhdanne 1/2016 Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 22.03.2016 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Ennusteen lähtökohdat ja oletukset - Kiinan äkkijarrutus
Talouskasvun näkymät epävarmuuden oloissa: Eurooppa ja Suomi
Olli Rehn Pääjohtaja, Suomen Pankki Talouskasvun näkymät epävarmuuden oloissa: Eurooppa ja Suomi Rauman ja Satakunnan kauppakamarit 1 Kriisien sarjan kuusi vaihetta reaalitalouden syvä taantuma valtionvelkakriisi
Suhdanne 2/2017. Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY
Suhdanne 2/2017 Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 19.09.2017 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Vuosien 2017-2019 näkymät: tiivistelmä Euroalueen ja
Liite 1. Suomen kilpailukyky. Lauri Lyly Talousneuvosto
Liite 1 Suomen kilpailukyky Lauri Lyly Talousneuvosto 21.8.2012 21.8.2012 1 Palkat ovat nousseet Suomessa keskimääräistä nopeammin Lähde: Euroopan komissio 21.8.2012 2 Myös tuottavuus on noussut Suomessa
Suhdannetilanne ja talouden rakenneongelmat - millaista talouspolitiikkaa tarvitaan? Mika Kuismanen, Ph.D. Pääekonomisti Suomen Yrittäjät
Suhdannetilanne ja talouden rakenneongelmat - millaista talouspolitiikkaa tarvitaan? Mika Kuismanen, Ph.D. Pääekonomisti Suomen Yrittäjät Esityksen runko 1. Suhdannetilanne 2. Pidemmän aikavälin kasvunäkymät
Eurokriisi ja Suomen talous. Lauri Kurvonen Helsinki 6.8.2012
Eurokriisi ja Suomen talous Lauri Kurvonen Helsinki 6.8.2012 Sisällys EMU- hankkeen tausta ja haasteet Valuuttaunioni ja yksityinen talous Valuuttaunioni ja julkinen talous Valuuttaunioni ja Suomi Valuuttaunionin
Kevään 2015 talousennuste: Talouskasvua tukevat tekijät edistävät elpymistä
Euroopan komissio - lehdistötiedote Kevään 2015 talousennuste: Talouskasvua tukevat tekijät edistävät elpymistä Bryssel, 05 toukokuu 2015 Euroopan unionin talouskasvu hyötyy tänä vuonna suotuisista talouden
Euroopan Unionin talouskriisi ja Suomen talouden näkymät
Euroopan Unionin talouskriisi ja Suomen talouden näkymät Sixten Korkman ETLA Suuryritysten riskienhallintapäivä, Finlandia talo 25.1.2012 If Vahinkovakuutusyhtiö Globaalinen talouskehitys Iso murros: muuttuva
Kuinka huono Suomen hintakilpailukyky oikein on? Pekka Sauramo. Vapaus Valita Toisin seminaari Helsinki 18.5. 2015 TUTKIMUSLAITOS PALKANSAAJIEN
Kuinka huono Suomen hintakilpailukyky oikein on? Vapaus Valita Toisin seminaari Helsinki 18.5. 2015 Pekka Sauramo Alustuksen tarkoituksena on Kommentoida suomalaisen kilpailukykykeskustelun tiettyjä piirteitä:
Ajankohtaiskatsaus talouteen ja työmarkkinoihin. Vaikuttamisiltapäivä ja EK-foorumi Lahti 3.2.2016 Simo Pinomaa, EK
Ajankohtaiskatsaus talouteen ja työmarkkinoihin Vaikuttamisiltapäivä ja EK-foorumi Lahti 3.2.2016 Simo Pinomaa, EK 125 120 Bruttokansantuote Vol.indeksi 2005=100, kausitas. Hidas kasvu: - työttömyys -
SUBSTANTIIVIT 1/6. juttu. joukkue. vaali. kaupunki. syy. alku. kokous. asukas. tapaus. kysymys. lapsi. kauppa. pankki. miljoona. keskiviikko.
SUBSTANTIIVIT 1/6 juttu joukkue vaali kaupunki syy alku kokous asukas tapaus kysymys lapsi kauppa pankki miljoona keskiviikko käsi loppu pelaaja voitto pääministeri päivä tutkimus äiti kirja SUBSTANTIIVIT
Kilpailukyky Suomen talouden haasteena
Kilpailukyky Suomen talouden haasteena Vesa Vihriälä 10.9.2014 Suomi juuttunut pitkittyneeseen taantumaan Toipuminen finanssikriisishokista katkesi 2012 alussa BKT 6 % alle kriisiä edeltänyttä huippua
Finanssipolitiikkaa harjoitetaan sekä koko maan tasolla että paikallistasolla kunnissa. Mitä perusteita tällaiselle kahden tason politiikalle on?
!" # $ Tehtävä 1 %&'(&)*+,)**, -./&,*0. &1 23435 6/&*.10)1 78&99,,: +800, (&)**,9)1 +8)**, 7;1*)+,)**, (&6,,77. )0; '?@0?(; (, ',)00&(, &1 9&/9.,*0, (, 0&)*,,70, +,0,7,*0, -./&,*0..*0,A
Maailman ja Suomen talouden näkymät vuonna 2019
Olli Rehn Suomen Pankki Maailman ja Suomen talouden näkymät vuonna 2019 Teknologiateollisuuden hallitus 17.1.2019 17.1.2019 1 Maailmantalouden kasvu jatkuu, mutta ei niin vahvana kun vielä kesällä ennustettiin
Suhdanne 2/2016. Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY
Suhdanne 2/2016 Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 27.09.2016 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Ennusteen lähtökohdat ja oletukset - Ison-Britannian
Lausunto eduskunnan tarkastusvaliokunnalle: EVM, ERVV, 2014. Professori Vesa Kanniainen Helsingin yliopisto, EuroThinkTank 17.9.
Lausunto eduskunnan tarkastusvaliokunnalle: EVM, ERVV, 2014 Professori Vesa Kanniainen Helsingin yliopisto, EuroThinkTank 17.9.2015 Kun euroa ajatellaan, on ajateltava suuria Tarkastusvaliokunta (TrVM
Suhdanne 1/2017. Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY
Suhdanne 1/2017 Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 22.03.2017 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA Vuosien 2017-2019 näkymät: tiivistelmä Maailmantaloudessa on noususuhdanne. Euroalueenkin kasvu pysyy
HALLITUKSEN RAKENNEUUDISTUKSET JA SUOMEN TALOUDEN HAASTEET. Maakuntaparlamentti 12.11.2015 Jaakko Kiander
HALLITUKSEN RAKENNEUUDISTUKSET JA SUOMEN TALOUDEN HAASTEET Maakuntaparlamentti 12.11.2015 Jaakko Kiander KANSANTALOUDEN ONGELMAT Suomen BKT on edelleen vuoden 2007 tason alapuolella Modernin historian
Suomen arktinen strategia
Liite 1 Suomen arktinen strategia EU-asioiden alivaltiosihteeri Jukka Salovaara Talousneuvosto 18.1.2011 Miksi Arktinen Strategia Arktisen merkitys kasvaa EU saa vahvemman arktisen ulottuvuuden (laajentuminen)
Talouden tila. Markus Lahtinen
Talouden tila Markus Lahtinen Taantumasta vaisuun talouskasvuun Suomen talous ei pääse vauhtiin, BKT: 2014-0,2 % ja 2015 0,5 % Maailmantalouden kasvu heikkoa Ostovoima ei kasva Investoinnit jäissä Maailmantalous
Pankkikriisit ja niiden ehkäiseminen
Pankkikriisit ja niiden ehkäiseminen Matti Estola Itä-Suomen yliopisto, Joensuun kampus Luento 8: Eurojärjestelmän perusteista ja euron kriisistä 1 1 Tämän luennon tekstit on poimittu lähteistä: http://www.ecb.int/home/html/index.en.html
Euroopan ja Yhdysvaltain taloudet vahvistuneet, Suomen näkymät heikot
Suomen Pankki Euroopan ja Yhdysvaltain taloudet vahvistuneet, Suomen näkymät heikot Säästöpankki Optia 1 Esityksen teemat Kansainvälien talouden kehitys epäyhtenäistä Euroopan ja Yhdysvaltain taloudet
Valtioneuvoston selonteosta
Valtioneuvoston selonteosta Valtiovarainvaliokunta 15.10.2015 Pertti Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu 15.10.2015 Keskeiset päätelmät Kysynnän vähyys Suomen ja euroalueen suurin ongelma, ei mitään uutta
Euroopan ja Suomen talouden näkymät
Suomen Pankki Euroopan ja Suomen talouden näkymät 1 10 Maailmantalouden kasvu jatkuu, mutta aiempaa vaimeampana ei niin vahvana kun vielä kesällä ennustettiin ei niin laaja-alaisena kuin 2017( 2018) ei
Euroopan kärjistyvä talouskriisi ja Suomi
Euroopan kärjistyvä talouskriisi ja Suomi Pohdintaa Syyskuu 2012 Reijo Vuorento Apulaisjohtaja, kuntatalous Suuralueiden väestö 1975-2050, keskiennuste 2 Teollisuustuotannon kehitys maailmassa alueittain
Komissio ennustaa taloudelle nollakasvua vuosina
EUROOPAN KOMISSIO LEHDISTÖTIEDOTE Komissio ennustaa taloudelle nollakasvua vuosina 2011 2013 Bryssel 10. marraskuuta 2011 EU:n talouden elpyminen on pysähtynyt. Voimakkaasti heikentynyt luottamus vaikuttaa
Eläkkeet ja kansantalous. Keva-päivä 26.5.2011. Seppo Honkapohja Suomen Pankki*
Eläkkeet ja kansantalous Keva-päivä 26.5.2011 Seppo Honkapohja Suomen Pankki* *Esitetyt näkemykset ovat omiani eivätkä välttämättä vastaa SP:n kantaa. 1 I. Eläkejärjestelmät: kansantaloudellisia peruskysymyksiä
Talouden näkymiä Reijo Heiskanen
Talouden näkymiä Reijo Heiskanen 24.9.2015 Twitter: @Reiskanen @OP_Ekonomistit 2 Maailmankauppa ei ota elpyäkseen 3 Palveluiden suhdanne ei onnu teollisuuden lailla 4 Maailmantalouden hidastuminen pitkäaikaista
Velkakriisi-illuusio. Jussi Ahokas. Oulun sosiaalifoorumissa 10.9. ja Rovaniemellä 15.9.2011
Velkakriisi-illuusio Jussi Ahokas Oulun sosiaalifoorumissa 10.9. ja Rovaniemellä 15.9.2011 Velkakriisin syövereissä Julkisen sektorin velkaantuminen nopeutunut kaikissa länsimaissa Julkinen velkaantuminen
Velkakriisi ei ole ohi. Miten suojautua kriisin edessä?
Velkakriisi ei ole ohi. Miten suojautua kriisin edessä? Meelis Atonen TAVEX OY konsernin kultapuolen johtaja . Ranskan edellinen presidentti Nicolas Sarkozy on julistanut eurokriisin voitetuksi jo 2012
Syksyn 2013 talousennuste: Asteittaista elpymistä ulkoisista riskeistä huolimatta
EUROOPAN KOMISSIO LEHDISTÖTIEDOTE Bryssel 5. marraskuuta 2013 Syksyn 2013 talousennuste: Asteittaista elpymistä ulkoisista riskeistä huolimatta Viime kuukausina on ollut näkyvissä rohkaisevia merkkejä
MITEN TALOUS MAKAA? Ilmarisen talousennuste, kevät 2016 24.5.2016
MITEN TALOUS MAKAA? Ilmarisen talousennuste, kevät 2016 24.5.2016 1 ILMARISEN TALOUSENNUSTE Historian ensimmäinen Julkistus jatkossa keväisin ja syksyisin Erityisesti yritysnäkökulma Keskiössä: 1. Bkt:n
Kansantalouden kuvioharjoitus
Kansantalouden kuvioharjoitus Huom: Tämän sarjan tehtävät liittyvät sovellustiivistelmässä annettuihin kansantalouden kuvioharjoituksiin. 1. Kuvioon nro 1 on piirretty BKT:n määrän muutoksia neljännesvuosittain
Rakenneuudistukset tarkastelussa Heikki Koskenkylä Valtiot. tri, konsultti
Rakenneuudistukset tarkastelussa Heikki Koskenkylä Valtiot. tri, konsultti Millä eväillä valtiontalous ja kilpailukyky saadaan kuntoon? Suomen Perustan pikkujouluseminaari 10.12.2013 Ostrobotnia 1. Suomen
Missä Suomi on nyt? Tarvitaan tulevaisuudenuskoa vahvistava käänne!
Missä Suomi on nyt? Investoinnit jäissä Työpaikat vähenevät Yritykset eivät pärjää kansainvälisessä kilpailussa entiseen tapaan, markkinaosuudet pienenevät Talousnäkymä sumea Yritysten rahoituksen saatavuus
KUMPI OHJAA, STRATEGIA VAI BUDJETTI?
KUMPI OHJAA, STRATEGIA VAI BUDJETTI? Aalto University Executive Education Teemu Malmi Professori, AUSB WORKSHOP Alustus: Budjetti ohjaa, kaikki hyvin? Keskustelu pöydissä Yhteenveto Alustus: Miten varmistan,
Talouden näkymät ja suomalaisen kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin turvaaminen
Talouden näkymät ja suomalaisen kilpailukyvyn ja hyvinvoinnin turvaaminen Korkeakoulujen ja tiedelaitosten johdon seminaari 28.11.2012 Tuire Santamäki-Vuori valtiosihteeri Talouskehitys lyhyellä aikavälillä
ENNUSTEEN ARVIOINTIA
ENNUSTEEN ARVIOINTIA 23.12.1997 Lisätietoja: Johtaja Jukka Pekkarinen puh. (09) 2535 7340 e-mail: Jukka.Pekkarinen@labour.fi Palkansaajien tutkimuslaitos julkaisee lyhyen aikavälin talousennusteen (seuraaville
Keskuspankit finanssikriisin jälkeen
Suomen Pankki Keskuspankit finanssikriisin jälkeen Talous tutuksi 1 Kansainvälinen finanssikriisi Vuonna 2007 kansainvälisessä rahoitusjärjestelmässä merkkejä vakavista ongelmista Syksyllä 2008 kriisi:
LähiTapiola Varainhoito Oy 28.3.2014 1
Avain Suomen velkaongelmien ratkaisuun: uskottava kasvustrategia Sijoitusmessut 2014, Tampere-Talo Ekonomisti Timo Vesala, YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteiden (PRI) allekirjoittaja 28.3.2014
Suhdannekatsaus. Pasi Kuoppamäki
Suhdannekatsaus Pasi Kuoppamäki 6.10.2015 2 Maailmantalous kasvaa keskiarvovauhtia mutta hitaampaa, mihin ennen kriisiä totuttiin Ennusteita Kehittyvät maat heikko lenkki kaikki on tosin suhteellista 3
LAUSUNTO VALTIONEUVOSTON SELVITYKSESTÄ EUROOPAN KOMISSION EHDOTUKSIIN TALOUS- JA RAHALIITON KEHITTÄMISEKSI
LAUSUNTO VALTIONEUVOSTON SELVITYKSESTÄ EUROOPAN KOMISSION EHDOTUKSIIN TALOUS- JA RAHALIITON KEHITTÄMISEKSI Timo Miettinen, FT Eurooppa-tutkimuksen keskus Helsingin yliopisto Presentation Name / Firstname
Rahapolitiikka ja ajankohtainen taloustilanne
Seppo Honkapohja Johtokunnan jäsen, Suomen Pankki Rahapolitiikka ja ajankohtainen taloustilanne Oulu 13.9.2016 Julkinen 1 Esityksen teemat Kansainvälinen kauppa kasvaa hitaammin kuin maailman bkt Öljymarkkinat
HE 106/2017 vp Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi vuodelle 2018
HE 106/2017 vp Hallituksen esitys eduskunnalle valtion talousarvioksi vuodelle 2018 Talouden näkymät Hallituksen talousarvioesityksessä Suomen talouskasvun arvioidaan olevan tänä vuonna 2,9 prosenttia.
JOHNNY ÅKERHOLM
JOHNNY ÅKERHOLM 16.1.2018 Taantumasta kasvuun uudistuksia tarvitaan Suomen talouden elpyminen jatkui kansainvälisen talouden vanavedessä vuonna 2017, ja bruttokansantuote kasvoi runsaat 3 prosenttia. Kasvua
Talouden näkymät Reijo Heiskanen @Reiskanen, @OP_Ekonomistit
Talouden näkymät Reijo Heiskanen @Reiskanen, @OP_Ekonomistit 26.1.2016 Maailmantalouden kasvu verkkaista ja painottuu kulutukseen ja palveluihin 2 3 Korot eivät nouse paljoa Yhdysvalloissakaan 6 5 4 3
Miksi kestävyysvajelaskelmat eroavat toisistaan? Mallien, oletusten ja parametrisointidatan vertailu. Jan Klavus (VATT) Jenni Pääkkönen (VATT)
Miksi kestävyysvajelaskelmat eroavat toisistaan? Mallien, oletusten ja parametrisointidatan vertailu Jan Klavus (VATT) Jenni Pääkkönen (VATT) Taustaa Kestävyysvaje tulevaisuuden haasteena ja nyt tehtävien
Luentorunko 13: Finanssi- ja rahapolitiikka AS-AD-mallissa
Luentorunko 13: Finanssi- ja rahapolitiikka AS-AD-mallissa Niku, Aalto-yliopisto ja Etla Makrotaloustiede 31C00200, Talvi 2018 Johdanto Tarkastellaan edellistä luentorunkoa tarkemmin finanssi- ja rahapolitiikkaa
Rahoitusmarkkinoiden näkymiä. Leena Mörttinen/EK 5.3.2013
Rahoitusmarkkinoiden näkymiä Leena Mörttinen/EK 5.3.2013 Fundamentit, joiden varaan euron vakaus rakentuu Poliittinen vakaus Euroalueen vakaus Politiikka: Velkoja ja velallismaiden on löydettävä poliittinen
Maahanmuuttajien integroituminen Suomeen
Maahanmuuttajien integroituminen Suomeen Matti Sarvimäki (yhdessä Laura Ansalan, Essi Eerolan, Kari Hämäläisen, Ulla Hämäläisen, Hanna Pesolan ja Marja Riihelän kanssa) Viesti Maahanmuutto voi parantaa
Tulo- ja kustannuskehitys
Liite 1. Tulo- ja kustannuskehitys Talousneuvosto 19.8.2013 Jukka Pekkarinen Tukuseto asetettu vuosiksi 2013-2016 Toimikunnan määräaikaisraportoinnissa neljä painoaluetta: 1. Ostovoima (ansiot, hinnat,
Suomen talouden tila ja lähitulevaisuus
Juha Kilponen Suomen Pankki Suomen talouden tila ja lähitulevaisuus ELY Areena Talousseminaari Turku, 25.1.2016 25.1.2016 Julkinen 1 Suomen talouden tilanne edelleen hankala Suomen talouden kasvu jää ennustejaksolla
Talouden näkymät vuosina
Talouden näkymät vuosina 211 213 Euro & talous 5/211 Pääjohtaja Erkki Liikanen Talouskasvu hidastuu Suomessa tuntuvasti 18 Talouden elpyminen pysähtyy Prosenttimuutos edellisestä vuodesta (oikea asteikko)
Maailmantalouden voimasuhteiden muutos. Kadettikunnan seminaari 11.4.2013 Jaakko Kiander Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen
Maailmantalouden voimasuhteiden muutos Kadettikunnan seminaari 11.4.2013 Jaakko Kiander Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen Ennakoitua nopeampi muutos Jo pitkään on odotettu, että Kiinan ja Intian talouksien
PALJON RINNAKKAISIA JUONIA
PALJON RINNAKKAISIA JUONIA Talousennustaminen (suhdanne / toimialat) Mitä oikeastaan ennustetaan? Miten ennusteen tekeminen etenee? Miten toimialaennustaminen kytkeytyy suhdanne-ennusteisiin? Seuranta
Kuinka ratkaista eurokriisi?
Kuinka ratkaista eurokriisi? Ratkaisuja maailmantalouden kriisiin 10.9. 8.10.2012 Helsingin suomenkielinen työväenopisto 1 Luennon sisältö 1. Miten eurokriisiin ajauduttiin? 2. Miten kriisiä on yritetty
Talous. TraFi Liikenteen turvallisuus- ja ympäristöfoorumi. Toimistopäällikkö Samu Kurri 3.10.2012. 3.10.2012 Samu Kurri
Talous TraFi Liikenteen turvallisuus- ja ympäristöfoorumi Toimistopäällikkö Samu Kurri 3.10.2012 1 Esityksen aiheet Talouden näkymät Suomen Pankin kesäkuun ennusteen päätulemat Suomen talouden lähiaikojen
Onko velkakriisi todellakin loppunut? Meelis Atonen. konsernin kultapuolen johtaja
Himmeneekö kullan kiilto? Onko velkakriisi todellakin loppunut? Meelis Atonen TAVEX OY konsernin kultapuolen johtaja Mikä on nykyinen maailmantalouden terveys? Lopulta taivaalta sataa euroja EKP on luvannut
Eläkejärjestelmät ja globaali talous kansantaloudellisia näkökulmia
Eläkejärjestelmät ja globaali talous kansantaloudellisia näkökulmia Seppo Honkapohja* *Esitetyt näkemykset ovat omiani eivätkä välttämättä vastaa SP:n kantaa. I. Eläkejärjestelmät: kansantaloudellisia
Noususuhdanne vahvistuu tasapainoisemman kasvun edellytykset parantuneet
Juha Kilponen Suomen Pankki Noususuhdanne vahvistuu tasapainoisemman kasvun edellytykset parantuneet 18.12.2017 18.12.2017 Julkinen 1 Talouden yleiskuva Kasvu laajentunut vientiin, ja tuottavuuden kasvu
SUUNTA SUOMELLE SDP:N TALOUSPOLITIIKAN LINJA FINANSSIKRIISIN PITKÄ VARJO UUTTA TYÖTÄ VIENTIVETOISELLA KASVULLA
SUUNTA SUOMELLE UUTTA TYÖTÄ VIENTIVETOISELLA KASVULLA SDP:N TALOUSPOLITIIKAN LINJA SDP:n talouspolitiikan kantava linja on kestävä, työllistävä kasvu. Kasvu on väline tavoiteltaessa eheää, oikeudenmukaista
Hauraita ituja. Suvi Kosonen Toukokuu 2014
Hauraita ituja Suvi Kosonen Toukokuu 2014 1 Maailmantalous kohentaa, entä Suomi? Maailmantalouden näkymät ovat parantuneet odotetusti Teollisuusmaat ovat kasvun moottori Riskit ovat kehittyvissä maissa
Ajankohtaista rahoitusmarkkinoilta
Erkki Liikanen Suomen Pankki Ajankohtaista rahoitusmarkkinoilta Kesäkuu 2015 Eduskunnan talousvaliokunta 30.6.2015 Julkinen 1 Sisällys Keveä rahapolitiikka tukee euroalueen talousnäkymiä EU:n tuomioistuimen
Taloudellinen katsaus. Tiivistelmä, syksy 2016
Taloudellinen katsaus Tiivistelmä, syksy 2016 Sisällysluettelo Lukijalle......................................... 3 Tiivistelmä........................................ 4 Kotimaa.........................................
Talouskatsaus. Ilkka Kaukoranta pääekonomisti, SAK Maarakennuspäivät,
Talouskatsaus Ilkka Kaukoranta pääekonomisti, SAK Maarakennuspäivät, 28.9.2017 Talouden iso kuva Suunta on hyvä, mutta taso on yhä heikko. Pieni avotalous on suhdanneherkkä. Erityistä kilpailukykyongelmaa
Talouskasvun edellytykset
Pentti Hakkarainen Suomen Pankki Talouskasvun edellytykset Martti Ahtisaari Instituutin talousfoorumi 16.5.2016 16.5.2016 Julkinen 1 Talouden supistuminen päättynyt, mutta kasvun versot hentoja Bruttokansantuotteen
Suomen tulevaisuuden kilpailukykytekijät
Suomen tulevaisuuden kilpailukykytekijät Toimitusjohtaja Jyri Häkämies, Elinkeinoelämän keskusliitto EK SKOL:in konsulttipäivät 24.4.2013 Lähtötilanne Yleiskuva Investoinnit jäissä Työpaikat vähenevät
Kestääkö Suomen ja euroalueen talouskasvu epävarmuuden maailmassa?
Olli Rehn Suomen Pankki Kestääkö Suomen ja euroalueen talouskasvu epävarmuuden maailmassa? Suomen Pankin vuosikertomuksen 2018 julkaisutilaisuus 26.4.2019 26.4.2019 1 Maailmantalouden kasvu on hidastunut
Nopein talouskasvun vaihe on ohitettu
Meri Obstbaum Suomen Pankki Nopein talouskasvun vaihe on ohitettu Euro ja talous 5/2018 18.12.2018 1 Euro ja talous 5/2018 Pääkirjoitus Ennuste 2018-2021 Kehikot Julkisen talouden arvio Työn tuottavuuden
Nollatuntisopimusten kieltäminen. Heikki Pursiainen, VTT, toiminnanjohtaja
Nollatuntisopimusten kieltäminen Heikki Pursiainen, VTT, toiminnanjohtaja 1 / 12 Johtopäätökset Nollatuntisopimusten kieltämisen vaikutukset ovat epäselviä talousteorian perusteella. Empiiristä tutkimusta
Kansainvälisen talouden näkymät
Toimistopäällikkö, Suomen Pankki Kansainvälisen talouden näkymät Elvyttävä talouspolitiikka vauhdittaa kasvua 1 Teemat Maailmantalouden näkymät ja riskit: Heikomman kehityksen riskit varjostavat noususuhdannetta
Ajankohtaiset asiat EU:ssa. 29.10.2014 Niina Pautola-Mol Neuvotteleva virkamies VNEUS
Ajankohtaiset asiat EU:ssa 29.10.2014 Niina Pautola-Mol Neuvotteleva virkamies VNEUS Ajankohtaiset haasteet EU:ssa Heikko talouskasvu Korkea työttömyys, erityisesti nuorisotyöttömyys Investointien vähäisyys
Luento 11. Työllisyys ja finanssipolitiikka
Luento 11 Työllisyys ja finanssipolitiikka Finanssipolitiikka ja suhdannevaihtelut Kokonaiskysynnässä voimakkaita suhdanneluonteisia vaihteluja kotimaisen kysynnän vaihtelujen ja erityisesti investointien
Lausunto valtiovarainministeriön E-kirjelmästä koskien EMUn. kehittämistä (E 70/2015 vp)
Eduskunnan talousvaliokunnalle Lausunto valtiovarainministeriön E-kirjelmästä koskien EMUn Suomen kanta EMUn kehittämiseen kehittämistä (E 70/2015 vp) 25.11.2015 Valtiovarainministeriön muistion alussa
Suomen talouden ennuste: hidastuvaa kasvua kansainvälisen epävarmuuden varjossa
Meri Obstbaum Suomen Pankki Suomen talouden ennuste: hidastuvaa kasvua kansainvälisen epävarmuuden varjossa Euro ja talous -tiedotustilaisuus 11.6.2019 11.6.2019 1 Euro ja talous 3/2019 Pääkirjoitus Ennuste
Taloudellinen katsaus
Taloudellinen katsaus Kevät 2019 Tiedotustilaisuus 4.4.2019 Talousnäkymät Reaalitalouden ennuste 4.4.2019 Jukka Railavo, finanssineuvos Talousnäkymät Nousukauden lopulla: Työllisyys on korkealla ja työttömyys
Euroopan talousnäkymät
Sixten Korkman, ETLA TAF-seminaari Suomi vuonna 2025, Helsingin Messukeskus, 27.1.2012 Euroopan talousnäkymät 1. Missä mennään? 2. Mistä lähdettiin liikkeelle? 3. Mikä meni pieleen? 4. Minkälaisen rahaliiton
Miksi Saksa menestyy?
Miksi Saksa menestyy? Talous- ja työmarkkinauudistusten rooli Saksan taloudellisessa menestyksessä 2000-luvulla Antti Kauhanen, ETLA Seppo Saukkonen, EK Tausta Saksan lähtökohdat 2000-luvun taitteessa
Taloudellinen katsaus
Taloudellinen katsaus Kevät 2018 Tiedotustilaisuus 13.4.2018 Talousnäkymät Reaalitalouden ennuste 13.4.2018 Jukka Railavo, finanssineuvos Talousnäkymät Kasvu jatkuu yli 2 prosentin vuosivauhdilla. Maailmantaloudessa
Palkansaajan ostovoima ja verotus 2013 ja 2014 MITÄ TULI PÄÄTETTYÄ? ENTÄ SEURAAVAKSI?
Palkansaajan ostovoima ja verotus 2013 ja 2014 MITÄ TULI PÄÄTETTYÄ? ENTÄ SEURAAVAKSI? 1 VERO- JA TALOUSLINJAUSTEN NÄKYMISTÄ 1) Mitä tuli päätettyä? palkansaajan ostovoima raamisopimuksen ja hallituksen
Talous- ja teollisuuspolitiikka vaalikauden puolivälissä. Teollisuuden Palkansaajat Olli Koski
Talous- ja teollisuuspolitiikka vaalikauden puolivälissä Teollisuuden Palkansaajat 9.3.2017 Olli Koski Esitys Talouden tilanne Talouspolitiikan prioriteetit Elinkeinopolitiikan tilannekuva Yritysrahoitus
Mitä voi tulevaisuudelta odottaa, kun väestö vanhenee? Jukka Pekkarinen Ylijohtaja Valtiovarainministeriö
Mitä voi tulevaisuudelta odottaa, kun väestö vanhenee? Jukka Pekkarinen Ylijohtaja Valtiovarainministeriö Työeläkepäivä 15.11.2011 Tulevaisuudessa... väestöllinen kehitys on epäsuotuisampi ja o huoltosuhde
Julkiset alijäämät ovat yksityisiä ylijäämiä. Lauri Holappa Helsingin työväenopisto Rahatalous haltuun 11.11.2014
Julkiset alijäämät ovat yksityisiä ylijäämiä Lauri Holappa Helsingin työväenopisto Rahatalous haltuun 11.11.2014 Luennon sisältö Sektoritaseiden perusteet Julkisen sektorin rahoitustase talouden ohjauskeinona
Talousnäkymät. Reijo Heiskanen Ekonomisti, Chief Analyst Nordean taloudellinen tutkimus
Talousnäkymät Reijo Heiskanen Ekonomisti, Chief Analyst Nordean taloudellinen tutkimus 1 2 Maailma elpymässä kehittyvien maiden vetoavulla 140 Indeksi, 2005=100 Teollisuustuotanto Indeksi 2005=100 140
Palkkojen muutos ja kokonaistaloudellinen kehitys
Palkkojen muutos ja kokonaistaloudellinen kehitys Jukka Railavo Suomen Pankki 10.12.2013 Palkkalaskelmia yleisen tasapainon mallilla Taloudenpitäjät tekevät päätökset preferenssiensä mukaisesti. Hintojen
Maailmantalouden suuret kysymykset Suhdannetilanne ja -näkymät
Samu Kurri Suomen Pankki Maailmantalouden suuret kysymykset Suhdannetilanne ja -näkymät Euro & talous 1/2015 25.3.2015 Julkinen 1 Maailmantalouden suuret kysymykset Kasvun elementit nyt ja tulevaisuudessa
Suomen talouden näkymät ja haasteet
Suomen talouden näkymät ja haasteet Vesa Vihriälä 11.1.2013 Sisältö Kasvu jäänyt heikoksi, tuottavuus notkahtanut Suomella lyhyen ajan kilpailukykyongelma, vaikka rakenteellinen kilpailukyky hyvä Julkinen
INNOVAATIOPOLITIIKAN MUUTOSTRENDIT MIKSI JA MITEN? Johtaja Timo Kekkonen, Innovaatioympäristö ja osaaminen, Elinkeinoelämän Keskusliitto EK
INNOVAATIOPOLITIIKAN MUUTOSTRENDIT MIKSI JA MITEN? Johtaja Timo Kekkonen, Innovaatioympäristö ja osaaminen, Elinkeinoelämän Keskusliitto EK Mikä on innovaatio innovaatiostrategia innovaatiopolitiikka???