Kunnalliset jätehuoltomääräykset
|
|
- Ritva Lattu
- 5 vuotta sitten
- Katselukertoja:
Transkriptio
1 Hyväksytty jätelautakunnassa ( 23) Voimassa alkaen toistaiseksi Kannonkoski Karstula Kinnula Kivijärvi Petäjävesi Saarijärvi Uurainen Äänekoski
2 2 SISÄLLYS JOHDANTO LUKU SOVELTAMISALA JA YLEISET VELVOITTEET Soveltamisala Määritelmät Jätehuollon tavoitteet LUKU KUNNAN JÄTEHUOLTOJÄRJESTELMÄÄN LIITTYMINEN Velvollisuus kuulua kunnan jätehuoltojärjestelmään Elinkeinotoiminnan jätehuolto kunnan toissijaisen jätehuollon järjestämisvelvolli- suuden perusteella Kiinteistöittäiseen jätteenkuljetukseen kuuluminen Kiinteistökohtainen jäteastia Kiinteistöjen yhteinen jäteastia (kimppa) Aluekeräyspiste Kiinteistöittäiseen jätteenkuljetukseen tai aluekeräyspisteeseen soveltumattomien jätteiden kuljettaminen LUKU JÄTTEIDEN KERÄÄMINEN KIINTEISTÖLLÄ Erikseen lajiteltavat jätteet Sekajäte energiahyödynnykseen Asumisessa syntyvien jätteiden lajittelu- ja erilliskeräysvelvoitteet Muilla kunnallisen yhdyskuntajätehuollon piirissä olevilla kiinteistöillä syntyvien hyötyjätteiden lajittelu- ja erilliskeräysvelvoitteet Muut erikseen kerättävät jätteet LUKU JÄTTEIDEN OMATOIMINEN KÄSITTELY JA HYÖDYNTÄMINEN Kompostointi Jätteen polttaminen Jätteen hautaaminen Lemmikki ja tuotantoeläinten hävittäminen Jätteen hyödyntäminen omassa maanrakentamisessa LUKU JÄTEASTIAT JA NIIDEN TYHJENTÄMINEN Jäteastiatyypit Jäteastian merkitseminen Jäteastian täyttäminen Tyhjennysvälit Jäteastian tyhjennysten keskeyttäminen Kunnossapito ja puhdistaminen LUKU JÄTTEEN KERÄYSPAIKAT Jäteastian sijoittaminen Jätehuoneet ja -katokset... 18
3 3 7 LUKU JÄTTEEN KULJETUS Kuormaaminen Kuljettaminen Kuljetusrekisteri ja tietojen toimittaminen Jätteiden vastaanotto- ja käsittelypaikat LUKU EROTUSKAIVOJÄTTEET JA ASUMISESSA SYNTYVÄT LIETTEET Erotuskaivojätteet Lietteenpoisto ja toimittaminen käsiteltäväksi Lietteen omatoiminen käsittely LUKU ROSKAANTUMISEN EHKÄISEMINEN Yleisötilaisuuksien jätehuolto Roskaantumisen ehkäiseminen yleisillä alueilla LUKU VAARALLISET JÄTTEET JA ERITYISJÄTTEET Vaarallisten jätteiden sekä sähkö- ja elektroniikkaromun jätehuolto Vaarallisten jätteiden kerääminen kiinteistöllä Erityisjätteet LUKU MUUT MÄÄRÄYKSET Tiedottamisvelvoite Jätehuoltomääräysten valvonta Poikkeaminen jätehuoltomääräyksistä Voimaantulo... 23
4 4 JOHDANTO ovat paikallisia säännöksiä, jotka annetaan jätelain (646/2011) 91 :n nojalla. Jätehuoltomääräykset ovat lainsäädäntöä, kuten jätelakia ja jäteasetusta, tarkentavia määräyksiä. Ne ovat nimensä mukaan velvoittavia, eivät suosituksia. Jätehuoltomääräykset koskevat kunnallisen jätehuollon piiriin kuuluvia kiinteistöjä, kuten asuinkiinteistöjä sekä kunnan palvelulaitoksia. Siten kaikkien asumiseen tarkoitettujen kiinteistöjen omistajien ja haltijoiden sekä soveltuvilta osin myös muiden toimijoiden on noudatettava näitä jätehuoltomääräyksiä. Jätehuoltomääräysten tavoitteena on estää jätteestä tai jätehuollosta aiheutuvat haitat tai vaarat terveydelle tai ympäristölle sekä edistää etusijajärjestyksen noudattamista. Jätehuoltomääräysten tavoitteena on edistää jätelain toteutumista paikalliset olosuhteet huomioon ottaen. Jätehuoltomääräykset hyväksyy jätelain 91 :n nojalla kunnan jätehuoltoviranomainen. Jätelain 8 :ssä velvoitetaan noudattamaan etusijajärjestystä kaikessa toiminnassa. Etusijajärjestys on viisiportainen toimintamalli, joka toimii jätehuollon pääperiaatteena 1) ensisijaisesti tulee vähentää syntyvän jätteen määrää ja haitallisuutta 2) jos jätettä kuitenkin syntyy, on se ensisijaisesti valmisteltava uudelleenkäyttöä varten 3) syntynyt jäte on toissijaisesti kierrätettävä materiaalina 4) jos kierrättäminen ei ole mahdollista, jäte on hyödynnettävä esimerkiksi energiantuotannossa 5) viimeisenä vaihtoehtona on jätteen loppukäsittely, esimerkiksi sijoittaminen kaatopaikalle Etusijajärjestystä noudatetaan kuitenkin siten, että saavutetaan kokonaisuutta arvioiden jätelain tarkoituksen kannalta paras lopputulos. Jätehuoltomääräyksissä etusijajärjestyksen toteutumista edistetään esimerkiksi antamalla lajittelu- ja erilliskeräysvelvoitteita erilaatuisille jätteille.
5 5 1 LUKU SOVELTAMISALA JA YLEISET VELVOITTEET 1 Soveltamisala Sen lisäksi mitä jätelaissa (646/2011) ja muissa määräyksissä on säädetty tai määrätty, on noudatettava jätehuollonjärjestämisessä, roskaantumisen ehkäisemisessä ja jätteistä terveydelle tai ympäristölle aiheutuvan vaaran ja haitan ehkäisemisessä näitä sitovia jätehuoltomääräyksiä. Nämä jätehuoltomääräykset ovat voimassa Sydän-Suomen jätelautakunnan toimialueella Kannonkoskella, Karstulassa, Kinnulassa, Kivijärvellä, Petäjävedellä, Pihtiputaalla, Saarijärvellä, Uuraisilla, Viitasaarella ja Äänekoskella. Näitä jätehuoltomääräyksiä sovelletaan kunnan jätehuollon järjestämisvelvollisuuden piiriin kuuluviin jätteisiin. Lisäksi jätehuoltomääräyksiä sovelletaan kunnallisen yhdyskuntajätehuollon piiriin kuuluvilla kiinteistöillä syntyvien tuottajavastuunalaisten jätteiden keräämiseen ja käsittelyyn toimittamiseen. Elinkeinotoiminnassa syntyvää kunnan jätehuollon järjestämisvelvollisuuden piiriin kuulumatonta jätettä koskevat seuraavat pykälät: 5, 16 18, 21, 23 24, 26 27, 29 30, 33 34, Nämä pitää tarkistaa, että on oikein 2 Määritelmät Näissä jätehuoltomääräyksissä tarkoitetaan Aluekeräyspisteellä kunnan, kunnallisen jäteyhtiön tai tuottajan järjestämää alueellista jätteen keräyspaikkaa, johon kiinteistöittäisen jätteenkuljetuksen ulkopuolelle jäävät kiinteistöt toimittavat hyötyjätteensä. Aluekeräyspisteessä voidaan kerätä myös sekajätettä energiaksi erillistä maksua vastaan. Asumisessa syntyvällä jätteellä kaikkea vakinaisessa asunnossa, vapaa-ajan asunnossa, asuntolassa tai muussa asumisessa syntyvää jätettä sen lajista, laadusta tai määrästä riippumatta. Biojätteellä biologisesti hajoavaa elintarvike- ja keittiöjätettä sekä biologisesti hajoavaa puutarha- ja puistojätettä Erityisjätteellä jätteitä, joita ei luokitella vaaralliseksi jätteeksi, mutta jotka vaativat haitallisuutensa, laatunsa tai määränsä takia erityiskäsittelyn tai erityisiä toimenpiteitä keräyksen tai kuljetuksen aikana. Erityisjätteitä ovat esimerkiksi viiltävät, pistävät, haisevat sekä pölyävät jätteet. Hyötyjätteellä kierrätystä tai muuta hyödyntämistä varten erilliskerättävää jätettä. Näillä jätteillä tarkoitetaan paperi, kartonki, lasi, metalli ja pakkausmuovi. Jäteasemalla jätehuollon järjestäjän ylläpitämää valvottua keräyspaikkaa. Jätehuoltoviranomaisella a ja/tai Viitasaaren teknistä lautakuntaa. Jätekeskuksella Sammakkokangas Oy:n jätekeskusta.
6 6 Jätteenkuljetusyrityksellä elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ylläpitämään jätehuoltorekisteriin hyväksyttyä yritystä, jolla on voimassa oleva liikennelupa. Kartongilla erikseen kerättyjä kierrätyskelpoisia kuitupakkauksia, kuten maito- ja mehutölkkejä, kartonkipakkauksia ja pahvia. Keräyspaikalla vastaanottopaikkaa, jossa on yksi tai useampi jäteastia kunkin jätelajin lyhytaikaista varastointia ja kuljetusta varten. Kiinteistöllä asumiseen tai vapaa-ajan asumiseen käytettävissä olevaa rakennusta (tai jos kiinteistöllä on useita asuinrakennuksia tai vapaa-ajan asuntoja, jokaista rakennusta erikseen) sekä muuta rakennusta, jolla syntyy jätettä. Kiinteistöittäisellä jätteenkuljetuksella kunnan tai kiinteistön haltijan järjestämää jätteenkuljetusta, jossa jätteet noudetaan kiinteistölle sijoitetusta keräyspisteestä tai kahden tai useamman kiinteistön yhteiskeräyspisteestä. Kiinteistöittäisen jätteenkuljetuksen alueella jätehuoltoviranomaisen päättämää aluetta, jolla jätteiden keräys- ja kuljetusolot ovat tavanomaiset ja kiinteistöjen jätehuolto voidaan järjestää kiinteistöittäisellä keräyksellä. Kiinteistöittäisen jätteenkuljetuksen ulkopuolisella alueella jätehuoltoviranomaisen päättämää aluetta, jossa on hankalat kulkuyhteydet, vähän jätteen haltijoita tai vähän kuljetettavaa jätettä, ja jossa kiinteistön jätehuolto järjestetään aluekeräyspisteen kautta tai mahdollisuuksien mukaan kiinteistöittäisellä keräyksellä jätetaksan mukaisella poikkeamismaksulla. Kiinteistön haltijan järjestämällä jätteenkuljetuksella kiinteistöittäistä jätteenkuljetusta, jossa kiinteistön haltija vastaa jätteenkuljetuksen hankkimisesta sopimalla asiasta yksityisen jätteenkuljetusyrityksen kanssa näiden jätehuoltomääräysten mukaisesti. Kompostoinnilla kiinteän biohajoavan materiaalin aerobista hajottamista mikrobien avulla hallituissa oloissa, johon liittyy lämpötilan nousu. Kuljetusjärjestelmäpäätöksellä jätehuoltoviranomaisen tekemää päätöstä tiettyjen jätelajien ja alueiden kuulumisesta kiinteistön haltijan järjestämän jätteenkuljetuksen piiriin. Jos päätöstä ei ole, on jätehuoltomääräysten soveltamisalueella voimassa kunnan järjestämä jätteenkuljetus. Kunnallisella jäteyhtiöllä kuntien yhdessä omistamaa alueellista jätehuoltoyhtiötä Sammakkokangas Oy:tä. Kunnan järjestämällä jätteenkuljetuksella kiinteistöittäistä jätteenkuljetusta, jossa kunnallinen jäteyhtiö vastaa jätteenkuljetuksen kilpailuttamisesta sekä tilaamisesta noutamaan jätteet kiinteistöiltä näiden jätehuoltomääräysten mukaisesti. Kunnan jätehuoltojärjestelmällä kunnan järjestämän jätehuollon kokonaisuutta, joka koostuu keräys- ja vastaanottopisteistä, kiinteistöittäisestä jätteenkuljetuksesta sekä jätteiden hyödyntämisestä ja loppukäsittelystä, mukaan lukien tällaisen toiminnan tarkkailu ja seuranta sekä loppukäsittelypaikkojen jälkihoito.
7 7 Kunnan vastuulle kuuluvalla jätteellä vakinaisessa asunnossa, vapaa-ajan asunnossa, asuntolassa ja muussa asumisessa syntyvä jäte, mukaan lukien sako- ja umpikaivoliete, kunnan hallinto- ja palvelutoiminnassa syntyvä yhdyskuntajäte sekä liikehuoneistossa syntyvä yhdyskuntajäte, joka kerätään kiinteistöllä yhdessä asumisessa syntyvän jätteen kanssa Liete asumisessa syntyvä sako- ja umpikaivoliete sekä pienpuhdistamoliete Lasilla käytöstä poistettua pantitonta lasipakkausta. Metallilla käytöstä poistettua metallipakkausta tai muuta metalliromua. Pakkausmuovi käytöstä poistettu keräykseen soveltuva muovipakkaus (lajitteluohjeet rinkiin.fi). Muu kuin muovipakkaus kuuluu sekajätteeseen energiaksi. Paperilla puhdasta ja kuivaa käytöstä poistettua kierrätyskelpoista paperia. Puutarhajätteellä pihan ja puutarhan hoidossa syntyvää maatuvaa pienijakeista jätettä, kuten ruohoa, puiden lehtiä, risuja ja oksia. Sekajäte energiaksi sekalaista yhdyskuntajätettä, joka jää jäljelle kun hyötyjätteet, vaaralliset jätteet ja erityisjätteet on lajiteltu erikseen. Tuottajavastuunalaisella jätteellä jätettä, jonka jätehuollosta ja siitä aiheutuvista kustannuksista vastaa jätelain 6 luvun mukaan käytöstä poistetun tuotteen markkinoille saattanut tuottaja tai sen lukuun toimiva tuottajayhteisö. Tuottajavastuunalaisia jätteitä ovat moottorikäyttöisten ajoneuvojen renkaat, romuajoneuvot, sähkö- ja elektroniikkaromu, paristot ja akut, paperi sekä pakkaukset. Vaarallisella jätteellä jätettä, jolla on palo- tai räjähdysvaarallinen, tartuntavaarallinen, muu terveydelle vaarallinen, ympäristölle vaarallinen tai muu vastaava vaaraominaisuus. Vaarallisia jätteitä ovat esimerkiksi paristot ja akut, loisteputket ja elohopealamput, energiansäästölamput, maalit, lakat, liimat ja liuottimet, osa puhdistusaineista, kyllästetty puu, torjunta-aineet, jäteöljyt ja öljyiset jätteet sekä lääkejätteet. Yhdyskuntajätteellä vakinaisessa asunnossa, vapaa-ajan asunnossa, asuntolassa ja muussa asumisessa syntyvää jätettä, mukaan lukien sako- ja umpikaivoliete, sekä laadultaan siihen rinnastettavaa hallinto-, palvelu- ja elinkeinotoiminnassa syntyvää jätettä. 3 Jätehuollon tavoitteet Jätehuollon tavoitteena on suojella terveyttä ja ympäristöä. Jätehuollon tulee olla asianmukaista ja jätteet on kuljetettava sekä käsiteltävä hallitusti. Kaikkien toimijoiden ja jätteen tuottajien on kaikissa toimissaan pyrittävä ensisijaisesti vähentämään muodostuvan jätteen määrää ja sen haitallisuutta. Toissijaisesti jäte on valmisteltava uudelleen käyttöä varten tai se on kierrätettävä. Kun kierrättäminen ei ole mahdollista, jäte on pyrittävä hyödyntämään esimerkiksi energiantuotannossa. Viimeisenä vaihtoehtona on jätteen loppukäsittely eli käytännössä sijoittaminen kaatopaikalle. Tätä etusijajärjestystä noudatetaan siten, että saavutetaan kokonaisuuden kannalta paras lopputulos.
8 8 2 LUKU KUNNAN JÄTEHUOLTOJÄRJESTELMÄÄN LIITTYMINEN 4 Velvollisuus kuulua kunnan jätehuoltojärjestelmään Kaikkien asuin- ja vapaa-ajan kiinteistöjen on jätelain velvoittamina kuuluttava kunnan jätehuoltojärjestelmään. Muiden kiinteistöjen tulee kuulua kunnan jätehuoltojärjestelmään kunnan jätehuollon järjestämisvelvollisuuden piiriin kuuluvan yhdyskuntajätteen osalta. Jätteen haltijan on luovutettava kunnallisen yhdyskuntajätehuollon piiriin kuuluva jäte alueella järjestettyyn kiinteistöittäistä jätteenkuljetusta varten järjestämäänsä keräyspaikkaan tai alue keräyspisteeseen. 5 Elinkeinotoiminnan jätehuolto kunnan toissijaisen jätehuollon järjestämisvelvollisuuden perusteella Kiinteistö tai muu jätteen tuottaja voi pyytää liittymistä kunnan jätehuoltojärjestelmään kunnan toissijaisen jätehuollon järjestämisvelvollisuuden perusteella. Jätehuolto järjestetään kunnan toissijaisen vastuun perusteella, jos arvioidaan, että yksityinen palvelutarjonta on puutteellista ja jäte laadultaan ja määrältään soveltuu kuljetettavaksi tai käsiteltäväksi kunnan jätehuoltojärjestelmässä. Toissijaisesti kunnan jätehuollon järjestämisvelvollisuuden piiriin kuuluvien jätteiden osalta kunnallinen jäteyhtiö tekee kiinteistön tai muun jätteen tuottajan kanssa jätelain edellyttämän määräaikaisen sopimuksen liittymisestä kunnan jätehuoltojärjestelmään sekä siitä mitä palveluita kyseinen sopimus koskee. Elinkeinotoiminnan jätehuollon tulee noudattaa voimassa olevaa jätelakia ja -asetusta. Näiden sopimusasiakkaiden tulee noudattaa jätehuoltomääräysten mukaisia tyhjennysvälivelvoitteita. 6 Kiinteistöittäiseen jätteenkuljetukseen kuuluminen Jätehuoltomääräysten liitteessä 1 on esitetty kuntakohtaisesti jätteenkuljetusjärjestelmät eri jätejakeiden osalta. Kunnan järjestämä jätteenkuljetus Liittyminen kunnan järjestämään jätteenkuljetukseen tapahtuu ilmoittamalla liittymisestä kunnalliselle jäteyhtiölle Sammakkokangas Oy:lle. Viitasaarella ja Pihtiputaalla ilmoitus tehdään kunnan jätehuoltoviranomaiselle. Liittyminen voi tapahtua myös jätehuoltoviranomaisen aloitteesta, jolloin sen perusteista ja sen tuomista velvoitteista ilmoitetaan kirjeitse kiinteistön haltijalle. Liittyminen kunnan järjestämään jätteenkuljetukseen on hoidettava ensisijaisesti kiinteistökohtaisella jäteastialla tai lähikiinteistöjen yhteisellä jäteastialla (kimppa-astialla). Kiinteistöittäisen jätteenkuljetuksen sijasta omakotitalot, paritalot sekä kaikki vapaa-ajan kiinteistöt voivat liittyä vaihtoehtoisesti aluekeräyspisteen käyttäjiksi. Jos kiinteistö sijaitsee jätteenkuljetusreitin ulkopuolella, se voi liittyä järjestettyyn jätehuoltoon kiinteistökohtaisella tai lähikiinteistöjen yhteisellä jäteastialla vain, jos jäteastia sijoitetaan jätehuoltomääräysten 27 :n mukaiseen paikkaan, jonne on jäteautolla esteetön ja kantava kulkuyhteys. Tieto kunnan järjestämään kiinteistöittäiseen jätteenkuljetukseen tai aluekeräyspisteeseen liittymisestä ja kiinteistön jätehuollon järjestämisestä merkitään jätehuollon asiakasrekisteriin.
9 9 Asiakas on velvollinen ilmoittamaan asiakasrekisteriin vaikuttavista muutoksista jätehuoltoviranomaiselle tai kunnalliselle jäteyhtiölle. Kiinteistön haltijan järjestämä jätteenkuljetus Siltä osin kuin käytössä on kuntien tekemän päätöksen mukaisesti kiinteistön haltijan järjestämä jätteenkuljetus, liittyminen tapahtuu ottamalla yhteyttä jätehuoltorekisteriin hyväksyttyyn jätteenkuljettajaan ja tekemällä sopimus jätteiden noutamisesta ja kuljettamisesta kiinteistöltä näiden jätehuoltomääräysten mukaisesti. Kiinteistön haltijan vastuulla on varmistaa, että kuljetuspalveluita tarjoava yritys kuuluu jätehuoltorekisteriin. Kiinteistön haltijalla on oikeus saada jätteenkuljettajalta nähtäväksi jätehuoltorekisteriote, joka osoittaa kuljettajan olevan hyväksytty kyseiseen rekisteriin. 7 Kiinteistökohtainen jäteastia Kiinteistöittäiseen jätteenkuljetukseen kuuluvan kiinteistön haltija hankkii näiden jätehuoltomääräysten 13 :n mukaisesti kiinteistöllä erilliskerättävien jätteiden keräämistä varten tarvittavat jäteastiat, huolehtii niiden asianmukaisesta merkitsemisestä ja järjestää niiden sijoittamista varten keräyspaikan. 8 Kiinteistöjen yhteinen jäteastia (kimppa) Lähekkäin sijaitsevat kiinteistöt voivat sopia yhteisen jäteastian käytöstä eli perustaa kimpan. Kimppa-astiaa voidaan käyttää sekä sekajätteen että erilaisten hyötyjätteiden keräämiseen. Lähikiinteistöillä tarkoitetaan taajamassa samassa tai viereisissä kortteleissa sijaitsevia kiinteistöjä, haja-asutusalueella naapuria tai tiekunnan tai vastaavan toiminnallisen kokonaisuuden muodostavia kiinteistöjä. Vapaa-ajan asunnon ja vakituisen asunnon välisen kimpan voi perustaa, mikäli luonnollisen kulkureitin varrella kiinteistöjen välillä ei sijaitse kohtuullisesti saavutettavaa aluekeräyspistettä. Yhteisastian on oltava riittävän suuri sitä käyttäviin kiinteistöihin ja näissä määräyksissä esitettyihin tyhjennysvelvoitteisiin nähden kaikissa olosuhteissa. Sekajätteen yhteisastiaa käyttävällä vakituisella kiinteistöllä on oltava käytössä astiatilavuutta 45 litraa / asukas ja vapaa-ajan kiinteistöllä 90 litraa / kiinteistö neljää viikkoa kohden. Käyttäjät ovat velvollisia huolehtimaan yhteisastian ja yhteisen keräyspaikan ja niiden lähiympäristön siisteydestä. Biojätteen kiinteistöittäisellä keräysalueella sijaitsevat kiinteistöt voivat sopia myös yhteisen biojäteastian käytöstä samoin periaattein. Biojäteastiassa on oltava riittävästi tilavuutta kutakin osakasta kohti. Yhteisen jäteastian käytöstä ja siitä luopumisesta on ilmoitettava etukäteen kirjallisesti kunnan järjestämän jätteenkuljetuksen alueella kunnalliselle jäteyhtiölle ja kiinteistön haltijan järjestämässä kuljetuksessa jätehuoltoviranomaiselle ja jätteenkuljettajalle. Ilmoituksen tulee sisältää käytöstä ja ylläpidosta vastaavan yhteyshenkilön yhteystiedot, kimppa-astian sijainti ja koko, tiedot kimppa-astiaa käyttävistä kiinteistöistä allekirjoituksin vahvistettuna sekä jätelaskun jakamisen prosenttiosuudet. Vapaa-ajan asuntojen ja vakituisten asuntojen muodostamien kimppojen jätelaskua ei jaeta, vaan lasku lähetetään kimppaisännälle ja kustannusten jakamisesta vastaavat kiinteistön haltijat keskenään. Yhteiselle jäteastialle tulee valita yhteyshenkilö, ns. kimppaisäntä, joka vastaa tyhjennystilausten
10 10 tekemisestä näiden jätehuoltomääräysten mukaisesti, sekä informoi kimpassa tapahtuvista mahdollisista muutoksista. Kimppaan ei voi liittyä ilman yhteyshenkilön suostumusta. Kunnan ympäristönsuojeluviranomainen voi puuttua kimppa-astian käyttöön, mikäli ne eivät täytä edellä määrättyjä ehtoja tai mikäli käytöstä aiheutuu roskaantumista tai haittaa terveydelle tai ympäristölle. 9 Aluekeräyspiste Kiinteistö, joka ei ole liittynyt kiinteistöittäiseen jätteenkuljetukseen, toimittaa sekajätteet kunnan jätehuoltojärjestelmään aluekeräyspisteen kautta. Kun kiinteistön haltija ei ole pyynnöstä huolimatta itse ilmoittanut liittymisestä, jätehuoltoviranomainen voi liittää kiinteistön aluekeräyspisteen käyttäjäksi ja ilmoittaa siitä kiinteistön haltijalle. Jätteiden pienimuotoinen väliaikainen varastointi kiinteistöillä ennen aluekeräyspisteeseen viemistä ei saa aiheuttaa hygieenisiä haittoja tai hajuhaittoja eikä muutakaan haittaa terveydelle tai ympäristölle. Aluekeräyspisteen sekajäteastian käyttöoikeus on ainoastaan jätetaksan mukaisen käyttömaksun maksavilla asuin- ja vapaa-ajan kiinteistöillä, ja sinne voi toimittaa ainoastaan päivittäisessä asumisessa syntyvää jätettä. Jätteitä ei saa jättää jäteastioiden ulkopuolelle. Mikäli kiinteistö kuuluu kiinteistökohtaiseen jätteenkuljetukseen, mutta jäteastia on jätehuoltomääräysten vastainen, kiinteistöllä ei ole jäteastiaa tai jäteastia on toistuvasti tyhjä, voi jätehuoltoviranomainen keskeyttää kiinteistön tyhjennykset ja velvoittaa kiinteistön aluekeräyspisteen sekajäteastian käyttäjäksi. Kiinteistöltä veloitetaan tällöin jätetaksan mukainen aluekeräyspistemaksu. 10 Kiinteistöittäiseen jätteenkuljetukseen tai aluekeräyspisteeseen soveltumattomien jätteiden kuljettaminen Kiinteistöllä syntyvät jätteet, jotka eivät suuren kokonsa, poikkeuksellisen laatunsa tai määränsä vuoksi sovellu kuljettavaksi kiinteistöittäisessä jätteenkuljetuksessa tai sovellu kerättäväksi aluekeräyspisteisiin, on toimitettava kunnan tai kunnallisen jäteyhtiön osoittamaan vastaanottopaikkaan. Jätteen haltija vastaa tällaisten jätteiden kuljettamisesta itse tai tilaamalla jäteyhtiön tai jätehuoltoyrityksen tarjoaman erillisen noutopalvelun. 3 LUKU JÄTTEIDEN KERÄÄMINEN KIINTEISTÖLLÄ 11 Erikseen lajiteltavat jätteet Kunnallisen yhdyskuntajätehuollon piirissä olevilla kiinteistöillä syntyvästä yhdyskuntajätteestä on lajiteltava erikseen hyötyjätteet. Jätteen haltija huolehtii jätteiden lajittelusta ja keräykseen toimittamisesta. Hyötyjätteet on toimitettava kunnan, kunnallisen jäteyhtiön tai tuottajayhteisöjen tätä tarkoitusta varten perustamiin keräyspisteisiin siltä osin kuin eri hyötyjätelajeja pisteessä vastaanotetaan. Mikäli hyötyjätteitä kerätään kiinteistökohtaisesti, tulee hyötyjätteet kerätä kyseiselle jätelajille tarkoitettuun kiinteistökohtaiseen jäteastiaan.
11 11 Kiinteistöllä erilliskerättyä hyötyjätettä ei saa luovuttaa kunnan, kunnallisen jäteyhtiön tai tuottajan keräyksen lisäksi muille toimijoille tai muuhun paikkaan eivätkä muut toimijat saa ottaa sitä vastaan kunnallisen yhdyskuntajätehuollon piiriin kuuluvilta kiinteistöiltä. Kunta tai kunnallinen jäteyhtiö huolehtii kiinteistöllä erilliskerättyjen pakkausjätteiden kiinteistöittäisestä jätteenkuljetuksesta näiden jätehuoltomääräysten 14 ja 15 :n mukaisesti. 12 Sekajäte energiahyödynnykseen Kaikilla kiinteistöittäisen jätteenkuljetuksen piiriin kuuluvilla kiinteistöillä on oltava energiahyödynnykseen menevälle sekajätteelle kiinteistökohtainen jäteastia tai kimppa-astia. Aluekeräyspisteen käyttäjien on toimitettava sekajäte aluekeräyspisteen sekajäteastiaan. Energiahyödynnykseen menevään sekajätteeseen kuuluu kierrätykseen kelpaamaton jäte, kuten likaiset ja märät kartongit ja muovit, rikkinäiset tekstiilit sekä vaipat. Jakeeseen ei saa laittaa sinne kuulumattomia jätteitä, kuten vaarallista jätettä tai muuta energiana hyödyntämiseen soveltumatonta jätettä, kuten metallia, lasia tai biojätettä. Pieniä määriä sellaista palamatonta ainetta, jolle ei ole järjestetty erilliskeräystä kiinteistöillä tai keräyspisteissä, kuten yksittäisiä hehkulamppuja, yksittäisten lasi- ja posliiniastioiden sirpaleita ja yksittäisiä pieniä PVC-muovisesineitä, voi laittaa energiaksi menevän sekajätteen joukkoon. Suuremmat palamatonta ainetta olevat jätteet ja jäte-erät on toimitettava jätekeskukselle tai jäteasemalle. Vaarallista jätettä ei saa laittaa energiaksi menevän sekajätteen joukkoon edes pieniä määriä. 13 Asumisessa syntyvien jätteiden lajittelu- ja erilliskeräysvelvoitteet Asumisessa syntyvät jätteet on lajiteltava ja erilliskerättävä omiin kiinteistökohtaisiin jäteastioihin seuraavasti: Lajiteltavat ja erilliskerättävät jätelajit Huoneistojen lukumäärä kiinteistöllä Sekajäte energiaksi Biojäte Kartonki /pahvi Metalli Lasi Paperi Pakkausmuovi * 1 4 x x tuottaja yhteisön tai jäteyhtiön keräyspiste tuottajayhteisön tai jäteyhtiön keräyspiste tuottajayhteisön tai jäteyhtiön keräyspiste tuottajayhteisön keräyspiste tuottajayhteisön tai jäteyhtiön keräyspiste 5 tai x x x x x enemmän *Pakkausmuovin kohdalla keräys on vapaaehtoista ja muovipakkaukset voi vaihtoehtoisesti laittaa myös sekajäteastiaan. Pakkausmuovin keräyksessä on noudatettava RINKI Oy:n lajitteluohjeita. Biojäte tulee lajitella joko omaan astiaan tai kompostoida omatoimisesti tai käsiteltävä muulla jätehuoltoviranomaisen hyväksymällä tavalla. Kunnan järjestämän jätteenkuljetuksen alueilla
12 12 biojäteastian käyttöönotto on mahdollista alueilla, joilla on tyhjennykset energiaksi menevälle sekajätteelle kesäisin vähintään kahden viikon ja talvisin vähintään neljän viikon välein. Kiinteistöt, joita hyötyjätteiden lajittelu- ja erilliskeräysvelvoitteet eivät koske, voivat sopia hyötyjätteiden kiinteistöittäiseen jätteenkuljetukseen liittymisestä kunnallisen jäteyhtiön tai jätteenkuljetusyrityksen kanssa riippuen jätteenkuljetusjärjestelmästä. Kunnan järjestämällä jätteenkuljetusalueella haja-asutusalueella voi alle viiden huoneiston kiinteistöt liittyä hyötyjätteen erilliskeräykseen, vain jos kiinteistö sijaitsee keräysreitin varrella. Hyötyjätteet tulee kuljettaa kunnan, kunnallisen jäteyhtiön tai tuottajan jätehuoltojärjestelmään. Asumisessa syntyvä likainen ja kierrätykseen kelpaamaton muovijäte on laitettava kiinteistön sekajäteastiaan energianhyödyntämiseen toimitettavaksi. Puhtaat ja kuivat muovipakkaukset voidaan viedä alueella tuottajan tai jäteyhtiön järjestämään erilliskeräykseen tai ne voi vaihtoehtoisesti laittaa myös sekajäteastiaan. Hyötyjätteet kerätään kyseiselle jätelajille tarkoitettuun kiinteistökohtaiseen jäteastiaan, jos kiinteistö kuuluu kyseisen jätelajin osalta kiinteistöittäisen jätteenkuljetuksen piiriin. Mikäli hyötyjätteitä ei kerätä kiinteistöittäisesti, on hyötyjätteet toimitettava kunnallisen jäteyhtiön tai tuottajayhteisöjen tätä tarkoitusta varten perustamiin keräyspisteisiin siltä osin kuin eri hyötyjätelajeja pisteessä vastaanotetaan. 14 Muilla kunnallisen yhdyskuntajätehuollon piirissä olevilla kiinteistöillä syntyvien hyötyjätteiden lajittelu- ja erilliskeräysvelvoitteet Kunnallisen yhdyskuntajätehuollon piiriin kuuluvilla kiinteistöillä muussa kuin asumisessa syntyvät hyötyjätteet on lajiteltava ja erilliskerättävä omiin kiinteistökohtaisiin jäteastioihin mikäli kyseistä jätettä kiinteistöllä syntyy. Kiinteistöllä on oltava jätejakeille asianmukaiset keräysastiat. 15 Muut erikseen kerättävät jätteet Tuottajavastuunalaiset jätteet (kuten paristot ja akut sekä sähkölaiteromu) on kerättävä erikseen ja toimitettava tuottajan järjestämään vastaanottopaikkaan. Pantilliset juomapakkaukset on toimitettava niitä varten järjestettyihin palautuspisteisiin. Vaaralliset jätteet ja erityisjätteet on kerättävä erikseen ja toimitettava käsiteltäväksi näissä jätehuoltomääräyksissä erikseen luvussa 10 annettujen määräysten mukaisesti. Puutarhajäte, risut ja oksat sekä käsittelemätön puujäte, joita ei käsitellä omatoimisesti kiinteistöllä näiden jätehuoltomääräysten mukaisesti, on toimitettava kunnan tai kunnallisen jäteyhtiön osoittamaan vastaanottopaikkaan. Kunnallisen yhdyskuntajätehuollon piirin kuuluvissa toiminnoissa, mukaan lukien asumisessa, syntyvä rakennus- ja purkujäte lajitellaan jäteasetuksen mukaisesti. Kunnallisen yhdyskuntajätehuollonpiiriin kuuluu vain omatoimisessa ja pienimuotoisessa rakentamisessa ja remontoimisessa syntyvä jäte; sen sijaan ammattimaisen rakentamisen rakennus- ja purkujätteet kuuluvat ko. yritysten vastuulle.
13 13 4 LUKU JÄTTEIDEN OMATOIMINEN KÄSITTELY JA HYÖDYNTÄMINEN 16 Kompostointi Kiinteistöllä saa kompostoida siellä syntyvää biojätettä. Kompostori on sijoitettava, rakennettava ja ylläpidettävä niin, että sen käytöstä ei aiheudu haittaa tai vaaraa terveydelle tai ympäristölle. Kompostoinnista ei saa aiheutua roskaantumista. Kompostiin ei saa laittaa muuta kuin kompostoituvaa jätettä. Kompostoria on hoidettava ohjeiden mukaisesti ja se on pidettävä asianmukaisessa kunnossa. Kompostori voi olla myös useamman kiinteistön yhteinen. Kompostorissa on oltava riittävästi tilavuutta yhtä taloutta kohti. Yhteisen kompostorin käytössä tulee olla nimettynä vastuuhenkilö. Elintarvikejätettä saa kompostoida vain sitä varten suunnitellussa, tarkoitukseen sopivassa, suljetussa ja hyvin ilmastoidussa kompostorissa, johon haittaeläinten pääsy on estetty. Asuinkiinteistöjen elintarvikejätteen kompostoinnin aloittamisesta on ilmoitettava kirjallisesti jätehuoltoviranomaiselle tai kunnalliselle jäteyhtiölle. Kompostoinnista ilmoitetaan lomakkeella jätehuoltoon liittymisen tai muun muutoksen yhteydessä. Kompostointi-ilmoituksessa tulee mainita kiinteistön omistaja ja haltija, osoite ja kompostoinnin vastuuhenkilö. Kuivakäymäläjätettä, lemmikkieläinten ulosteita ja näiden määräysten 34 :ssä tarkoitettua pienpuhdistamolietettä saa kompostoida vain tarkoitukseen sopivassa, suljetussa ja hyvin ilmastoidussa kompostorissa, joka on suojattu haittaeläinten pääsyltä ja jonka valumavesien pääsy maahan on estetty. Ulosteperäisen jätteen kompostointiaika on vähintään yksi vuosi. Puutarhajätettä saa kompostoida lämpöeristämättömässä kompostorissa, kompostointikehikossa tai aumassa. Puutarhajätettä ei saa kuljettaa puistoihin tai muille yleisille tai yksityisille alueille. Komposti on sijoitettava siten, ettei siitä aiheudu haittaa naapureille tai ympäristölle. Kompostoria ei saa sijoittaa 10 metriä lähemmäs kaivoa eikä ilman naapurin suostumusta neljää metriä lähemmäksi tontin rajaa. Jätemyllyllä jauhetun eloperäisen jätteen johtaminen yleiseen viemäriverkkoon on kielletty. 17 Jätteen polttaminen Jätteiden hävittäminen polttamalla on kielletty. Kielto ei koske sellaista jätteen hyödyntämistä, johon on saatu ympäristölupa tai muu viranomaisen hyväksyntä. Kiinteistön tulipesässä saa polttaa risuja, oksia, käsittelemätöntä puutavaraa sekä sytyttäessä vähäisiä määriä paperia, pahvia ja kartonkia. Ensisijaisesti paperi, kartonki ja pahvi tulee kierrättää etusijajärjestyksen mukaisesti. Taajama-alueen ulkopuolella saa polttaa avopolttona vähäisiä määriä kuivia risuja ja oksia, maaja metsätaloudessa syntyviä vaarattomia polttokelpoisia jätteitä kuten kuivia olkia ja hakkuujätteitä sekä käsittelemätöntä puujätettä. Polttaminen ei saa aiheuttaa naapurustolle savu-, noki-, haju- tai terveyshaittaa.
14 14 18 Jätteen hautaaminen Jätteen hautaaminen maahan on kielletty. 19 Lemmikki ja tuotantoeläinten hävittäminen Kuolleiden lemmikki- ja tuotantoeläinten ja eläinjätteiden hävittämisestä on säädetty erikseen. Tarkempia ohjeita saa kunnan terveydensuojelu- ja ympäristönsuojeluviranomaiselta. 20 Jätteen hyödyntäminen omassa maanrakentamisessa Omassa asumisessa syntyvän puhtaan tiili- ja betonimurskeen pienimuotoinen ja kertaluontoiseksi luokiteltava käyttö omassa maanrakentamisessa on sallittu ympäristönsuojeluviranomaisen suostumuksella pohjavesialueen ulkopuolella. Edellytyksenä on, että tiili- ja betonimurskeen käyttö korvaa vastaavaan tarkoitukseen sopivien maa-ainesten käyttöä. Hyödyntämisestä on ilmoitettava kirjallisesti kunnan ympäristönsuojeluviranomaiselle. Ympäristönsuojeluviranomainen voi tarvittaessa kieltää toimenpiteen tai antaa määräyksiä jätteen hyödyntämisestä. 5 LUKU JÄTEASTIAT JA NIIDEN TYHJENTÄMINEN 21 Jäteastiatyypit Kiinteistön haltijan on järjestettävä kiinteistölleen riittävä määrä jäteastioita näiden jätehuoltomääräysten mukaista jätteiden keräämistä varten. Jäteastian on sovelluttava siihen kerättävälle jätelajille ja sen koon on vastattava kiinteistöllä syntyvää jätemäärää. Jäteastiat on mitoitettava siten, että ne ovat aina suljettavissa tyhjennysväli huomioon ottaen. Normaalin tyhjennysvälin harventamiseksi ei saa käyttää tarpeeseen nähden liian suuria jäteasioita. Jäteastioiden käytöstä ei saa aiheutua vaaraa tai haittaa ympäristölle, eivätkä ne saa vaarantaa työturvallisuutta. Kiinteistöittäisessä jätteenkuljetuksessa jäteastioina voidaan käyttää 1) käsin siirrettäviä, kannellisia, tartuntakahvoin ja pyörin varustettuja jäteastioita, jotka soveltuva koneelliseen kuormaukseen ja pesuun; 2) kannellisia jätesäiliöitä, jotka soveltuvat puristinlaiteautojen koneelliseen kuormaukseen tai jossa jätteet kuljetetaan käsittelypaikalle; 3) maahan upotettuja säiliöitä, jotka tyhjennetään koneellisesti jäteautoon kiinteistöllä silloin, kun ne sopivat keräyslogistiikkaan; 4) poikkeuksellisten jäte-esineiden tai suurten jätemäärien tilapäiseen keräykseen soveltuvia muita jäteastioita. Biojätteen keräysvälineiden tulee olla enintään 240 litran kannellisia ja pyörällisiä jäteastioita, joihin haittaeläinten pääsy on estetty. Astiassa voidaan käyttää maatuvaa jätesäkkiä likaantumisen ehkäisemiseksi. Kunnan järjestämässä jätteenkuljetuksessa kunnallinen jäteyhtiö voi hyväksyä kiinteistökohtaisesti muidenkin jäteastioiden käytön, mikäli siitä ei aiheudu vaaraa tai haittaa ympäristölle eikä
15 15 se vaaranna työturvallisuutta, esim. syväkeräyssäiliön käytön biojätteen keräykseen. Kiinteistön haltijan järjestämässä jätteenkuljetuksessa sekä elinkeinotoiminnan jätehuollossa jätteenkuljetusyritys voi hyväksyä kiinteistökohtaisesti muiden jäteastioiden käytön, mikäli siitä ei aiheudu vaaraa tai haittaa ympäristölle eikä se vaaranna työturvallisuutta. 22 Jäteastian merkitseminen Jäteastiat on varustettava kanteen ja/tai etuseinään kiinnitettävällä riittävän suurella, jäteastiaan kerättävän jätelajin ilmoittavalla tekstitarralla. Jätelaji ilmoitetaan käyttämällä näissä jätehuoltomääräyksissä käytettyjä jätelajinimityksiä. Jäteastiassa tulee olla sen tyhjentämisestä ja jätteen käsittelystä vastaavan kunnallisen jäteyhtiön, kuljetusyrityksen tai tuottajayhteisön yhteystiedot. Jäteastia, joka ei sijaitse kiinteistön välittömässä läheisyydessä, on merkittävä jäteastian haltijan yhteystiedoilla. 23 Jäteastian täyttäminen Jätteet on sijoitettava vain niille varattuihin keräysvälineisiin. Jätteet tulee sijoittaa tai pakata keräysvälineisiin niin, ettei keräysväline likaannu tai rikkoonnu. Käsin siirrettävää jäteastiaa ei saa täyttää siten, että sen tyhjentäminen sijaintipaikan olosuhteiden, jäteastian rakenteen, jätteen painon tai ominaisuuksien vuoksi aiheuttaa tyhjentäjälle työturvallisuusriskin. Jätettä ei saa tiivistää jäteastiaan, ettei se tartu tai jäädy kiinni jäteastian seinämiin ja aiheuta ongelmia jäteastian tyhjentämisessä. Käsin siirrettäväksi tarkoitettuihin jäteastioihin saa jätettä laittaa enintään seuraavasti: korkeintaan 240 litran jäteastiat 40 kg litran jäteastiat 60 kg Jos jäte ei mahdu tai sitä ei muusta syystä voi laittaa jäteastiaan, se voidaan sijoittaa tilapäisesti jätteelle varatun keräyspaikan välittömään läheisyyteen esimerkiksi jätesäkkiin ja merkitä selvästi jätteenä poisvietäväksi. Jäte tulee pakata siten, että jäteauton kuljettaja saa kuormattua sen turvallisesti. Jätepakkaus saa painaa korkeintaan 20 kg. Jätteen on tässäkin tapauksessa sovelluttava laatunsa, kokonsa ja määränsä puolesta kuljetettavaksi kiinteistöittäisessä jätteenkuljetuksessa. Jätteet tulee jäteastian likaantumisen välttämiseksi pakata ennen niiden sijoittamista jäteastiaan. Hienojakoinen ja pölyävä jäte on pakattava tiiviisti ennen sijoittamista jäteastiaan. Biojätteen keräämiseen tarkoitettuun jäteastiaan ei saa laittaa nestemäistä biojätettä. Keräysvälineisiin ei saa laittaa: palo- tai räjähdysvaaran aiheuttavia jätteitä palosammuttimet vaarallisia jätteitä lääkkeitä erityisjätteitä hiekoitushiekkaa tai maa-aineksia nestemäisiä jätteitä
16 16 aineita tai esineitä, jotka painonsa, kokonsa, muotonsa, lujuutensa tai muun syyn takia voivat aiheuttaa vaaraa tai työturvallisuusriskin tyhjentäjälle, jätteen tuojalle, jäteastiaa käsitteleville tai jätteenkäsittelijälle aineita tai esineitä, jotka voivat vahingoittaa jäteastiaa tai jäteautoa tai vaikeuttaa merkittävästi jätteen kuormaamista tai purkamista jätteitä, jotka eivät laadultaan ja ominaisuuksiltaan vastaa ko. keräysvälineeseen kerättävää jätelajia 24 Tyhjennysvälit Jäteastiat on tyhjennettävä kiinteistöittäisessä jätteenkuljetuksessa säännöllisesti siten, että tyhjennysväli on enintään: Jätelaji Pisin tyhjennysväli kesäaikana (viikot 18-40) Pisin tyhjennysväli talviaikana (viikot 41-17) Sekajäte energiaksi 8 8 Biojäte 2 4 Metalli Lasi Kartonki / pahvi 4 8 Kahdeksan viikon tyhjennysväli energiaksi menevälle sekajätteelle on mahdollinen 1 2 henkilön asuinkiinteistöillä, joilla syntyvä jätemäärä on vähäinen (jäte mahtuu vaivattomasti litran jäteastiaan). Kiinteistöillä, joilla asuu vähintään kolme henkilöä, voi sekajätteen tyhjennysväli olla enintään neljä viikkoa. Tyhjennysvälimäärittelyssä on sekajäteastiaa käyttävällä vakituisella kiinteistöllä oltava käytössä astiatilavuutta 45 litraa/asukas neljää viikkoa kohden. Poikkeustapauksissa ja erityisin perustein jätehuoltoviranomainen voi myöntää määräyksistä poikkeavan tyhjennysvälin tai muuttaa päätöksellään asiakkaan hakemuksesta poiketen kiinteistön jäteastian tyhjennysväliä. Ympärivuotisessa käytössä olevan vapaa-ajan kiinteistön jäteastiat on tyhjennettävä näiden jätehuoltomääräysten mukaisesti. Vain kesäaikana käytössä olevan vapaa-ajan asunnon jäteastiat on tyhjennettävä kesäaikana (viikot 18-40) vähintään kolme (3) kertaa. Syntyvään jätemäärään nähden ylisuuren jäteastian käyttö ei oikeuta tyhjennysvälin pidennykseen. Erilliskerättyjen hyötyjätteiden jäteastiat on tyhjennettävä siten, ettei niiden täyttymisen seurauksena aiheudu hyötyjätteiden sijoittamista sekalaisen yhdyskuntajätteen joukkoon. 25 Jäteastian tyhjennysten keskeyttäminen Kiinteistökohtaisen jäteastian tyhjennykset voidaan keskeyttää määräajaksi ympärivuotisessa käytössä olevan kiinteistön ollessa kokonaan käyttämättömänä lomamatkan tai muun syyn vuoksi. Jäteastia on tyhjennettävä ennen tyhjennysten keskeytyksen alkamista. Keskeyttäminen edellyttää, että kiinteistö on luotettavasti esitetyn syyn perusteella tilapäisesti kokonaan käyttämätön. Jäteastian tyhjennysten keskeyttämistä ei saa käyttää niin, että sillä pi-
17 17 dennetään näiden jätehuoltomääräysten 24 :n mukaista jäteastian tyhjennysväliä kiinteistön ollessa käytössä. Kunnan järjestämän jätteenkuljetuksen alueella määräaikaisen keskeytyksen kestäessä korkeintaan kuusi kuukautta, asiasta sovitaan kunnallisen jäteyhtiön kanssa. Kiinteistön haltijan järjestämän jätteenkuljetuksen alueella alle kuuden kuukauden keskeytyksestä sovitaan jätteenkuljetusyrityksen kanssa. Tätä pidempien keskeytysten myöntämisen ratkaisee jätehuoltoviranomainen. Keskeytys voidaan myöntää korkeintaan kolmeksi vuodeksi kerrallaan kalenterivuoden loppuun. 26 Kunnossapito ja puhdistaminen Keräysvälineen haltijan on huolehdittava niiden kunnossapidosta ja puhdistamisesta. Keräysvälineet eivät saa aiheuttaa haittaa terveydelle tai ympäristölle eivätkä ympäristön likaantumista tai roskaantumista. Keräysvälineiden käyttämisestä ei saa aiheutua turvallisuusriskiä. Sekajäteastiat on pestävä vähintään kerran vuodessa ja biojäteastiat vähintään kaksi kertaa vuodessa. Hyötyjäteastiat on pestävä kerran vuodessa. Kunnan järjestämän jätteenkuljetukseen kuuluvilla 14 :n mukaisilla kiinteistöillä biojätteen ja energiahyödynnettävän sekajätteen jäteastiat pestään automaattisesti. Kunnan järjestämän jätteenkuljetuksen ulkopuoliset kiinteistöt sopivat jäteasioiden pesusta itse. 6 LUKU JÄTTEEN KERÄYSPAIKAT 27 Jäteastian sijoittaminen Jäteastiat on sijoitettava siten, että ne voidaan täyttää ja tyhjentää tai kuormata ongelmitta. Keräysvälineet sijoitetaan kiinteistön alueelle tai maanomistajan luvalla muulle tasaiselle, vaakasuoralle, kulutusta ja keräysvälineen painoa kestävälle alustalle. Astiat on tarvittaessa suojattava aitauksella tai muulla näköesteellä. Jäteastian sijoittamisessa on otettava huomioon jätehuoltoviranomaisen vahvistama kiinteistöittäisen jätteenkuljetuksen alue ja jätereittiteiden määritelmät. Jäteautoilla tulee olla esteetön ja turvallinen pääsy vähintään kymmenen (10) metrin päähän jäteastioista. Jätesäiliöt, jotka eivät ole käsin siirreltävissä, on sijoitettava siten, että kuormaus voidaan tehdä suoraan astian sijaintipaikalta. Ajoväylän tulee olla kantavuudeltaan sellainen, että se kestää jäteauton painon. Ajoväylän tulee olla raskaalle ajokalustolle esteetön, riittävän leveä ja kantava. Mikäli keräysvälineet on sijoitettu päättyvän ajotie varteen, on jäteautolla oltava riittävän laaja ja kantava kääntöpaikka keräysvälineiden läheisyydessä. Jos keräysvälineen tyhjentäminen edellyttää liikkumista yksityisillä teillä, on tienpitäjällä vastuu tien kunnossapidosta. Jotta jäteauto voi liikkua myös kelirikkoaikana, tulee tienpitäjän pyydettäessä antaa mahdollisten painorajoitusten aikana kirjallinen lupa kuljetusten suorittamiseen. Tässäkin tapauksessa on tienpitäjällä vastuu tien kunnosta.
18 18 Kiinteistö voi kunnan järjestämässä jätteenkuljetuksessa sopia edellä mainitusta poiketen kunnallisen jäteyhtiön kanssa keräyspaikan sijainnista. 28 Jätehuoneet ja -katokset Taajamissa keräyspaikat, joita käyttää vähintään viisi (5) asuinhuoneistoa tai joissa on vähintään kolme (3) käsin siirrettävää jäteastiaa, tulee sijoittaa jätekatokseen tai jäteastiasuojaan. Tilaan on oltava suoraan ulkotiloista sisäänkäynti ilman kynnystä, porrasta tai muuta estettä. Kiinteistön haltijan on huolehdittava jätehuoneen tai -katoksen puhtaanapidosta. Jätehuoneessa on huolehdittava riittävästä ilmanvaihdosta, valaistuksesta ja viemäröinnistä. Kiinteistön haltijan tulee huolehtia myös keräysvälineille johtavien kulkuväylien kunnossapidosta. Jos tila on lukittu, siihen on oltava pääsy jätteenkuljetuksen yleisavaimella (kaksoislukko). Lukituksen kustannuksista vastaa kiinteistön haltija. Jätehuoneen tai -katoksen sijoittamisessa kiinteistölle on otettava huomioon paloturvallisuusmääräykset sekä rakennusvalvonnan ohjeet. 7 LUKU JÄTTEEN KULJETUS 29 Kuormaaminen Jätteiden kuormaaminen on sallittu arkisin klo Poikkeustapauksissa, kuten joulun ja pääsiäisen aikaan, keräys ja kuljetus on mahdollista suorittaa myös lauantaisin klo 7 18 tai useamman pyhän sattuessa peräkkäin poikkeuksellisesti myös pyhäpäivinä. Jätteiden kuormaamisesta ei saa aiheutua roskaantumista tai haittaa ympäristölle tai terveydelle. 30 Kuljettaminen Jätteet on kuljetettava sellaisessa säiliössä tai peitettävä ettei jätteitä leviä kuljetuksen aikana ympäristöön eivätkä ne aiheuta tapaturmavaaraa. Jätteen kuljettaja vastaa siitä, että jätettä ei pääse leviämään ympäristöön kuljetuksen aikana. Erilliskerätyt ja erilaatuiset jätelajit on pidettävä kuljetuksen aikana erillään. Jätteen luovuttajan, jätteenkuljettajan ja jätteen vastaanottajan tulee noudattaa siirtoasiakirjaa koskevia jätelain 121 :ssä säädettyjä vaatimuksia. 31 Kuljetusrekisteri ja tietojen toimittaminen Jätteenkuljettajan on luovutettava jätehuoltoviranomaiselle kiinteistöittäin ja jätelajeittain eritellyt tyhjennystiedot kiinteistöittäisessä jätteenkuljetuksessa kuljetetuista jätteistä. Tiedot on toimitettava neljännesvuosittain. Jos tietojen toimittamisesta on sovittu kunnallisen jäteyhtiön kanssa siten, että ne toimitetaan siirtoasiakirjoin tai sähköistä sovellusta käyttäen jäteyhtiölle, ei
19 19 tietoja ole tarvetta toimittaa erikseen jätehuoltoviranomaiselle. Luovutettavien tietojen sisällöstä määrätään jäteasetuksen 26 :ssä. Tiedot jätehuoltoviranomaiselle on toimitettava taulukkolaskentaohjelmalla muokattavissa olevassa muodossa. Tietojen tulee olla muokattavissa ilman lisäohjelmia tai koodityökaluja. Jätehuoltoviranomainen ylläpitää viranomaisrekisteriä, jonne edellä mainitut tiedot merkitään niiden luovuttamisen jälkeen. 32 Jätteiden vastaanotto- ja käsittelypaikat Jätteenkuljettajan on kuljetettava kunnallisen yhdyskuntajätehuollon piiriin kuuluvat jätteet kunnan tai kunnallisen jäteyhtiön osoittamiin vastaanottopaikkoihin. Kunnan vastuulle kuuluvat jätteet, joita ei kuljeteta kiinteistöittäisessä jätteenkuljetuksessa tai vastaanoteta aluekeräyspisteissä, tulee toimittaa kunnan tai kunnallisen jäteyhtiön järjestämiin vastaanottopaikkoihin, kuten jätekeskukseen tai jäteasemalle. Tuottajavastuunalaiset jätteet (pakkausjätteet ja paperi) toimitetaan tuottajien järjestämiin vastaanottopaikkoihin tai kunnallisen jäteyhtiön järjestämiin täydentäviin vastaanottopaikkoihin, joista jätteet toimitetaan tuottajan järjestämään jätehuoltoon. Kunnallisen jäteyhtiön sekä kunnan on pidettävä yllä ajantasaista listaa järjestämistään vastaanottopaikoista. Lista kunnallisen jäteyhtiön osoittamista vastaanottopaikoista on saatavana Sammakkokangas Oy:n internetsivuilla. Jätteiden toimittaminen yleisille vastaanotto- ja käsittelypaikoille on sallittu paikan pitäjän antamien ohjeiden mukaisesti ja ilmoitettuna aukioloaikoina. Erilaatuiset jätteet on sijoitettava niille osoitettuihin paikkoihin. Vastaanotto- ja käsittelypaikkaan saa toimittaa ainoastaan sellaista jätettä, joka on vastaanotto tai -käsittelypaikan vastaanottoehtojen mukaista. Vastaanottotai käsittelypaikka voi kieltäytyä vastaanottamasta jätettä, mikäli jäte ei ole vastaanottopaikan vastaanottoehtojen mukaista tai jos paikkaa ei ole hyväksytty kyseisen jätelajin vastaanotto- tai käsittelypaikaksi. Vastaanotto- ja käsittelypaikkoihin ei saa toimittaa sekajätteen seassa sellaisia jätelajeja, joille on järjestetty vastaanottopaikka muualla. Jätteiden vastaanottaminen voidaan keskeyttää poikkeuksellisesti erillisellä päätöksellä, jos jätteiden vastaanottamisen jatkaminen aiheuttaa vaaraa ympäristölle tai terveydelle. 8 LUKU EROTUSKAIVOJÄTTEET JA ASUMISESSA SYNTYVÄT LIETTEET 33 Erotuskaivojätteet Hiekanerotuskaivot, öljynerotuskaivot ja rasvanerotuskaivot on tarkastettava ja tyhjennettävä säännöllisin välein, kuitenkin aina tarvittaessa ja vähintään kerran vuodessa. Erotuskaivojen hälyttimet on tarkastettava säännöllisesti ja pidettävä kunnossa. Kiinteistön haltijan on pidettävä kirjaa erotuskaivojätteiden poistoista. Nämä tiedot on pyydettäessä esitettävä ympäristönsuojeluviranomaiselle. Erotuskaivojätteet saa luovuttaa kuljetettavaksi vain sellaiselle toimijalle, joka on hyväksytty jätelain mukaiseen jätehuoltorekisteriin ko. jätelajin kuljettajaksi.
20 20 Kunnan jätehuollon järjestämisvelvollisuuden piiriin kuuluvat erotuskaivojätteet on toimitettava kunnan tai kunnallisen jäteyhtiön osoittamaan vastaanottopaikkaan. 34 Lietteenpoisto ja toimittaminen käsiteltäväksi Saostussäiliöistä, pienpuhdistamojen lietetiloista ja muista vastaavista säiliöistä jätevesiliete on poistettava tarvittaessa, kuitenkin vähintään kerran vuodessa, kun kiinteistö on ollut vuoden aikana merkittävästi käytössä. Jätehuoltoviranomainen voi erityisin perustein myöntää tätä pidemmän välin lietteenpoistoon, mikä voi vakituiselle kiinteistölle olla enintään kaksi ja vapaaajankiinteistölle kolme vuotta. Harvennus edellyttää kiinteistön vähäistä käyttöä ja riittävän suurta kaivojen tilavuutta. Laitepuhdistamoista, joita käytetään käymäläjätevesiä sisältävien jätevesien käsittelyyn, lietteenpoisto on tehtävä valmistajan antamien ohjeiden mukaan tätä vähimmäisvelvoitetta useammin. Mikäli kiinteistö on kokonaan käyttämätön, voidaan lietekaivon jätevesilietteen poistamiseen hakea keskeytystä sekajätehuollon tyhjennysten kanssa samanaikaisesti. Lietesäiliöistä on poistettava jätevesiliete ennen tyhjennysten keskeytyksen alkamista, mikäli kaivossa on merkittävä määrä lietettä. Umpisäiliöitä ja niiden täyttymistä sekä täyttymishälyttimen toimintaa on seurattava säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa. Umpisäiliöt on tyhjennettävä tarvittaessa. Fosforinpoistokaivot on tarkistettava säännöllisesti, vähintään kerran vuodessa. Fosforinpoistokaivot on tyhjennettävä tarvittaessa. Kiinteistön haltijan on pidettävä kirjaa lietteenpoistoista. Nämä tiedot on pyydettäessä esitettävä jätehuoltoviranomaiselle tai ympäristönsuojeluviranomaiselle. Jätevesilietteen ja umpisäiliöiden jätevedet saa luovuttaa kuljetettavaksi vain sellaiselle toimijalle, joka on hyväksytty jätelain mukaiseen jätehuoltorekisteriin ko. jätelajin kuljettajaksi tai lietteen omatoimisen käsittelyluvan saaneelle tyhjentäjälle. Kunnan jätehuollon järjestämisvelvollisuuden piiriin kuuluvat jätevesilietteet ja umpisäiliöiden jätevedet on toimitettava kunnan osoittamaan vastaanottopaikkaan. 35 Lietteen omatoiminen käsittely Lietteen omatoiminen käsittely on kielletty lukuun ottamatta seuraavia tähän säännökseen sisällytettyjä tilanteita. Kiinteistön haltijan on tehtävä hakemus lietteen omatoimiseen käsittelyyn siirtymisestä ja ilmoittaa siitä luopumisesta jätehuoltoviranomaiselle. Omatoimisesta käsittelyluvasta annetaan tieto kunnan ympäristöviranomaiselle ja tarvittaessa myös maaseutuviranomaiselle. Omassa asumisessa syntyvän lietteen saa levittää asianmukaisesti käsiteltynä lannoitustarkoituksessa viljelyksessä olevalle omassa hallinnassa olevalle pellolle. Liete on aina käsiteltävä voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti kalkkistabiloinnilla, termofiilisellä stabiloinnilla (lämpökäsittely) tai muulla hyväksyttävällä tavalla. Jätteen haltija saa ottaa käsiteltäväkseen naapurikiinteistöllä tai muulla lähellä sijaitsevalla, yhteensä enintään neljällä kiinteistöllä syntyvän lietteen ja levittää peltoon lannoitustarkoituksessa samoin edellytyksin kuin omassa toiminnassa syntyneen lietteen. Sen, joka vastaanottaa, käsittelee ja hyödyntää lietteen on tehtävä muiden kuin oman lietteen käsittelystä ilmoitus jätehuoltoviranomaiselle Ilmoituksen tulee sisältää tiedot kiinteistöistä, joiden lietteitä hyödynnetään. Lietteen käsittelystä on tehtävä vuosittain selvi-
21 21 tys jätehuoltoviranomaiselle, minkä tulee sisältää tiedot tyhjennyksistä ja kuinka liete on käsitelty. Vähäiset määrät jätevesien saostussäiliön lietettä voi kompostoida kiinteistöllä näiden jätehuoltomääräysten 16 :n mukaisesti. Lietteen määrän katsotaan olevan lähtökohtaisesti vähäinen, jos sitä syntyy vähemmän kuin 20 litraa tyhjennyskertaa kohden ja vähemmän kuin 60 litraa vuodessa. Mikäli pienpuhdistamossa syntyvä ylijäämäliete on kiinteässä muodossa ja määrä on vähäinen, voi lietteen kompostoida kiinteistöllä 16 :n mukaisesti. Kuivakäymäläjätteet tulee kompostoida 16 :n mukaisesti kiinteistöllä. Fosforinpoistokaivojen massat voidaan kompostoida kiinteistöllä näiden jätehuoltomääräysten 16 :n mukaisesti tai hyödyntää ravinteena pelloilla. Saostuskaivojen, pienpuhdistamoiden, umpisäiliöiden ja vastaavien jätevesilietteitä tai jätevesiä ei saa levittää metsään tai muualle maastoon. 9 LUKU ROSKAANTUMISEN EHKÄISEMINEN 36 Yleisötilaisuuksien jätehuolto Yleisötilaisuuden järjestäjä vastaa järjestettävän tilaisuuden jätehuollosta. Järjestäjä vastaa myös jätehuoltoon liittyvästä neuvonnasta tilaisuuden aikana sekä jätteiden lajittelusta ja erilliskeräämisestä näiden jätehuoltomääräysten mukaisesti. Tilaisuuden järjestäjän on huolehdittava, että alueella on riittävästi keräysvälineitä ja ne on sijoitettu tarkoituksenmukaisesti. Tilaisuuden järjestäjä on vastuussa alueen puhdistuksesta ja jätteiden keräysvälineiden tyhjennyksestä. Roskaantuneen alueen toissijaisen siivoamisvastuun osalta järjestäjänä pidetään myös tilaisuuden tai tapahtuman kokoonkutsujaa. Hyötyjätteiden erilliskeräysvelvoite koskee myös yleisötilaisuuksia. Biojäte on lajiteltava ja erilliskerättävä aina, kun yleisötilaisuudessa tarjoillaan elintarvikkeita. 37 Roskaantumisen ehkäiseminen yleisillä alueilla Jätteiden sijoittaminen jäteastian ulkopuolelle yleisillä alueilla on kielletty. Jäteastian ylläpitäjän on huolehdittava jäteastian riittävästä tyhjennysvälistä ja alueen siisteydestä.
Kunnalliset jätehuoltomääräykset
Hyväksytty jätelautakunnassa 1.3.2016 ( 8) Voimassa 1.5.2016 alkaen toistaiseksi Kannonkoski Karstula Kinnula Kivijärvi Pihtipudas Saarijärvi Uurainen Viitasaari 2 SISÄLLYS JOHDANTO...4 1 LUKU SOVELTAMISALA
Kunnan vastuulla oleva jätehuolto 2019
Kunnan vastuulla oleva jätehuolto 2019 Jätehuollon vastuut Jätelain mukaisen toiminnan yleinen ohjaus, seuranta ja kehittäminen kuuluu ympäristöministeriölle ELY-keskus ohjaa ja edistää jätelaissa ja sen
Mielipiteet, huomautukset ja muutosehdotukset Sydän-Suomen jätehuoltolautakunnan kuuluttamaan:
Mielipiteet, huomautukset ja muutosehdotukset Sydän-Suomen jätehuoltolautakunnan kuuluttamaan: Sydän-Suomen jätelautakunta Yleiset jätehuoltomääräykset LUONNOS http://www.saarijarvi.fi/sites/saarijarvi.fi/files/atoms/files/ehdotus_kunnallisiksi_jatehuoltoma
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
1 JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Sisällysluettelo JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET... 1 Sisällysluettelo... 1 1 Luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet... 3 1 Soveltamisala... 3 2 Määritelmät... 3 3 Jätehuollon tavoitteet...
Savo-Pielisen jätelautakunta. Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä
Savo-Pielisen jätelautakunta Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä 13.11.2015 Sisällys Yleistä jätehuoltomääräyksistä... 2 Jätehuoltoon liittyminen... 3 Jätteiden lajittelu ja kerääminen kiinteistöiltä...
Sydän-Suomen jätelautakunta. Yleiset jätehuoltomääräykset LUONNOS
Yleiset Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Pihtipudas, Saarijärvi, Uurainen, Viitasaari Hyväksytty xx.xx.2016 Voimaan 1.5.2016 2 Sydän-Suomen jätelautakunta Ehdotus yleisiksi jätehuoltomääräyksiksi
Yleiset jätehuoltomääräykset
0 Yleiset jätehuoltomääräykset Yleiset jätehuoltomääräykset Voimassa 1.6.2016 alkaen toistaiseksi Yleiset jätehuoltomääräykset 1 Hyväksytty Järviseudun jätelautakunnassa 12.5.2016. Voimassa 1.6.2016 alkaen
Vapaa-ajan kiinteistön jätehuolto Nastolassa. Tiia Yrjölä 24.5.2015 Päijät-Hämeen jätelautakunta
Vapaa-ajan kiinteistön jätehuolto Nastolassa Tiia Yrjölä 24.5.2015 Päijät-Hämeen jätelautakunta Jätehuoltoon liittyminen Jokaisella kiinteistöllä on velvollisuus liittyä jätehuoltojärjestelmään, ei poikkeuksia.
Elinkeinotoimintaa koskevat jätehuolto- määräykset
Elinkeinotoimintaa koskevat jätehuolto- määräykset Otteita Savo-Pielisen jätelautakunnan 20.2.2019 4 hyväksymistä jätehuoltomääräyksistä koskien muuta kuin kunnan vastuulle kuuluvaa jätettä 22.7.2019 1
Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä
Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä 1.2.2016 2 Sisällys Yleistä... 3 Jätehuoltoon liittyminen... 4 Jätteiden lajittelu ja kerääminen kiinteistöiltä... 5 Jäteastioihin soveltumattomat jätteet...
Jätelautakunnan tavoittaa tarvittaessa myös sähköpostitse:
Tiedote 1 (6) Porvoon alueellinen jätelautakunta Rihkamatori B 06100 Porvoo Kunnan järjestämään jätehuoltoon siirtyminen Porvoon alueellinen jätelautakunta toimii jätelain (646/2011) mukaisena jätehuoltoviranomaisena
Nurmijärven kunnan jätehuoltomääräykset
Nurmijärven kunnan jätehuoltomääräykset Annettu jätelain (646/2011) 91 :n nojalla Sisältö 1 Luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet... 3 1 Soveltamisala... 3 2 Määritelmät... 4 3 Jätehuollon tavoitteet...
JÄTETAKSA ALKAEN SYDÄN-SUOMEN JÄTELAUTAKUNTA. Äänekoski. Hyväksytty jätelautakunnassa SISÄLTÖ
JÄTETAKSA 1.1.2018 ALKAEN SYDÄN-SUOMEN JÄTELAUTAKUNTA Äänekoski Hyväksytty jätelautakunnassa 7.11.2017 37 SISÄLTÖ 1 YLEISTÄ JÄTETAKSASTA JA JÄTEMAKSUISTA... 2 1 Jätemaksun perusteet ja soveltamisalue...
Kunnalliset jätehuoltomääräykset
Kunnalliset jätehuoltomääräykset Eura, Huittinen, Köyliö ja Säkylä Alueellinen jätelautakunta Hyväksytty 10.12.2014 11 2 SISÄLTÖ 1. luku: Soveltamisala ja yleiset velvoitteet... 4 1 Soveltamisala...4 2
Jätehuoltomääräykset 2015. 21.5.2015 Esittäjän nimi 1
Jätehuoltomääräykset 2015 21.5.2015 Esittäjän nimi 1 Jätehuoltomääräykset Jätelain (646/2011) 91 :n mukaisesti kunta voi antaa lain täytäntöön panemiseksi tarpeellisia paikallisista oloista johtuvia, kuntaa
Kankaanpään kaupungin jätehuoltomääräykset
Kankaanpään kaupungin jätehuoltomääräykset Annettu jätelain (646/2011) 91 nojalla Määräykset on hyväksytty Kankaanpään kaupungin teknisessä lautakunnassa 26.10.2015 Kankaanpään kaupungin jätehuoltoviranomainen
Porin seudun jätehuoltomääräykset, luonnos. Eurajoki, Harjavalta, Kokemäki, Merikarvia, Nakkila, Pori, Siikainen ja Ulvila
Porin seudun jätehuoltomääräykset, luonnos Eurajoki, Harjavalta, Kokemäki, Merikarvia, Nakkila, Pori, Siikainen ja Ulvila Porin jätehuoltojaosto PORI 2471/2018, 16.10.2018 Jätehuoltomääräykset Jätehuoltomääräykset...
Tekninen lautakunta Jätehuoltomääräykset 358/ /2016
Tekninen lautakunta 60 04.05.2016 Jätehuoltomääräykset 358/00.01.01.00/2016 TELA 60 Kunnalliset jätehuoltomääräykset ovat paikallisia, sitovia säännöksiä, jotka annetaan jätelain (646/2011) 91 :n nojalla.
Porin seudun jätelautakunnan alueen jätehuoltomääräykset. Eurajoki, Harjavalta, Kokemäki, Merikarvia, Nakkila, Pori, Siikainen ja Ulvila
Porin seudun jätelautakunnan alueen jätehuoltomääräykset Eurajoki, Harjavalta, Kokemäki, Merikarvia, Nakkila, Pori, Siikainen ja Ulvila Porin seudun jätelautakunta JLTK 892/2015 Luonnos 12.10.2015 Jätehuoltomääräykset
UUDENKAUPUNGIN KAUPUNKI Tekninen lautakunta Uudenkaupungin jätehuoltomääräysten hyväksyminen
UUDENKAUPUNGIN KAUPUNKI Tekninen lautakunta Kuulutus 20.6.2017 Uudenkaupungin jätehuoltomääräysten hyväksyminen Uudenkaupungin tekninen lautakunta on 7.6.2017 hyväksynyt Uudenkaupungin kaupungin uusitut
Päijät-Hämeen jätelautakunnan alueen jätehuoltomääräykset
Päijät-Hämeen jätelautakunnan alueen jätehuoltomääräykset Asikkala, Heinola, Hollola, Kärkölä, Lahti, Myrskylä, Orimattila, Padasjoki, Pukkila ja Sysmä Jätehuoltomääräykset 2 (24) Sisällys 1 Luku Soveltamisala
Jätehuoltomääräykset KOKOEKO-SEMINAARI SAIJA PÖNTINEN
Jätehuoltomääräykset KOKOEKO-SEMINAARI SAIJA PÖNTINEN 18.2.2016 Jätehuollon tehtävät ja roolit kunnassa Jätehuollon järjestämisen viranomaistehtävät Jätehuollon palvelutehtävät Omistajaohjaus (kunnat)
Päijät-Hämeen jätelautakunnan alueen jätehuoltomääräykset
Päijät-Hämeen jätelautakunnan alueen jätehuoltomääräykset Asikkala, Heinola, Hollola, Kärkölä, Lahti, Myrskylä, Orimattila, Padasjoki, Pukkila ja Sysmä Jätehuoltomääräykset 2 (25) Sisällys 1 Luku Soveltamisala
Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä
Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä SAVO-PIELISEN JÄTELAUTAKUNTA 1.4.2019 Sisältö Yleistä jätehuoltomääräyksistä 3 Jätehuoltoon liittyminen 5 Jätteiden lajittelu ja kerääminen kiinteistöiltä 9
Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä
Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä SAVO -PIELI S EN JÄTEL AU TA K UNTA 1.1.2016 Sisältö Yleistä jätehuoltomääräyksistä 3 Jätehuoltoon liittyminen 5 Jätteiden lajittelu ja kerääminen kiinteistöiltä
Vaasan seudun jätelautakunta VAASAN SEUDUN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET 1.5.2015
VAASAN SEUDUN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET 1.5.2015 1 SISÄLLYS 1 luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet... 3 2 luku Kunnan jätehuoltojärjestelmään liittyminen... 5 3 luku Jätteiden kerääminen kiinteistöllä...
Jätehuoltomääräysten lukijalle
Jätehuoltomääräysten lukijalle Päijät-Hämeen jätehuoltomääräyksiä sovelletaan Päijät-Hämeen jätelautakunnan toimialueella Asikkalassa, Heinolassa, Hollolassa, Kärkölässä, Lahdessa, Myrskylässä, Orimattilassa,
Lapin Jätehuolto kuntayhtymä - jätehuoltomääräykset
Hallitus 11.11.2014; 54 2015 Lapin Jätehuolto kuntayhtymä - jätehuoltomääräykset Lapin jätehuolto kuntayhtymä Lapin Jätehuolto kuntayhtymän yleiset jätehuoltomääräykset 1.4.2015 alkaen 1.4.2015 Jätehuoltomääräykset
Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä
Kunnallisten jätehuoltomääräysten lyhennelmä SAVO-PIELISEN JÄTELAUTAKUNTA 1.1.2017 Sisältö Yleistä jätehuoltomääräyksistä 3 Jätehuoltoon liittyminen 5 Jätteiden lajittelu ja kerääminen kiinteistöiltä 9
LUONNOS. Kunnalliset jätehuoltomääräykset. Hyväksytty Jyväskylän seudun jätelautakunnassa xx.xx.2017 xx. Voimassa xx.xx.
LUONNOS Kunnalliset jätehuoltomääräykset Hyväksytty Jyväskylän seudun jätelautakunnassa xx.xx.2017 xx Voimassa xx.xx.2017 alkaen Sisältö Yleinen osa... 4 1. Jätehuoltomääräykset yleisesti... 4 2. Jätehuollon
VAASAN SEUDUN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
VAASAN SEUDUN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET 1.5.2017 Hyväksytty 7.3.2017 1 SISÄLLYS 1 luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet... 3 2 luku Kunnan jätehuoltojärjestelmään liittyminen... 5 3 luku Jätteiden kerääminen
Lapin Jätehuolto kuntayhtymä - jätehuoltomääräykset
2015 Lapin Jätehuolto kuntayhtymä - jätehuoltomääräykset Lapin jätehuolto kuntayhtymä Lapin Jätehuolto kuntayhtymän yleiset jätehuoltomääräykset 01.10.2015 alkaen 24.6.2015 Jätehuoltomääräykset Jätehuoltomääräykset...1
Lausuntopyyntö kunnallisten jätehuoltomääräysten uudistamisesta
Lausuntopyyntö 1 (2) 6.2.2017 D/259/14.06.02/2017 Lausuntopyyntö kunnallisten jätehuoltomääräysten uudistamisesta Jätelain mukaan kunnan jätehuoltoviranomainen voi antaa jätelakia ja -asetusta paikallisesti
Päijät-Hämeen jätelautakunnan alueen jätehuoltomääräykset
Päijät-Hämeen jätelautakunnan alueen jätehuoltomääräykset Asikkala, Heinola, Hollola, Kärkölä, Lahti, Myrskylä, Orimattila, Padasjoki, Pukkila ja Sysmä Sisällys 1 Luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet...
Kunnalliset jätehuoltomääräykset
Kunnalliset jätehuoltomääräykset Hyväksytty Jyväskylän seudun jätelautakunnassa 6.4.2017 6 Voimassa 1.6.2017 alkaen Sisältö Yleinen osa... 4 1. Jätehuoltomääräykset yleisesti... 4 2. Jätehuollon eri toimijat...
Jäljempänä annetut määräykset ovat jätelainsäädäntöä täydentäviä sitovia jätehuoltomääräyksiä.
MIKKELIN KAUPUNGIN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET 1.1.2016 1 Luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet 1 Soveltamisala Jäljempänä annetut määräykset ovat jätelainsäädäntöä täydentäviä sitovia jätehuoltomääräyksiä.
Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä annetaan?
Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä annetaan? 1 Jätehuoltomääräysten tavoite Jätehuoltomääräysten tavoitteena on edistää jätelain (646/2011) toimeenpanoa paikalliset olosuhteet huomioon ottaen.
Kiteen kaupungin jätehuoltomääräysten perustelumuistio
Kiteen kaupungin jätehuoltomääräysten perustelumuistio Kiteen kaupunki Jätehuoltomääräysten perustelumuistio 2 (15) 1 Luku Yleiset määräykset 1 Soveltamisala ja yleiset velvoitteet Kunnalliset jätehuoltomääräykset
JÄTELAUTAKUNTA KOLMENKIERRON ALUEEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET. 16.6.2015 Jätelautakunta Kolmenkierron alueen jätehuoltomääräykset
JÄTELAUTAKUNTA KOLMENKIERRON ALUEEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Jätela Säännön nimi 16.6.2015 Jätelautakunta Kolmenkierron alueen jätehuoltomääräykset Voimassa 1.9.2015 alkaen Hattula, Hausjärvi, Hyvinkää, Hämeenlinna,
Jätehuoltomääräykset Lounais-Suomessa
Lounais-Suomen jätehuoltolautakunta 27.4.2017 22 (635 2017) Jätehuoltomääräykset Lounais-Suomessa Määräykset ovat voimassa 1.6.2017 lähtien seuraavissa kunnissa ja kaupungeissa: Aura, Kaarina, Kemiönsaari,
JÄTEVESILIETTEEN KALKSTABILOINTIOHJE. Pohjanmaan jätelautakunta
JÄTEVESILIETTEEN KALKSTABILOINTIOHJE Pohjanmaan jätelautakunta Elokuu 2015 1. Johdanto Tämä kalkkistabilointiohje perustuu ProAgrian julkaisuun Sakokaivolietteen kalkkistabilointiohje, jätelakiin sekä
Päijät-Hämeen jätehuoltomääräykset
Päijät-Hämeen jätehuoltomääräykset Kuulutus Päijät-Hämeen jätelautakunta varaa mahdollisuuden vaikuttaa Päijät-Hämeen jätehuoltomääräyksien muutoksiin. Kuulutusmateriaali on julkisesti nähtävillä 18.3.-31.3.2019
LAITILAN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
LAITILAN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET 1 LUKU YLEISET MÄÄRÄYKSET... 2 1 SOVELTAMINEN... 2 2 TAVOITE... 2 2 LUKU KUNNAN JÄTEHUOLTOJÄRJESTELMÄ... 2 3 VELVOLLISUUS LIITTYÄ KUNNAN JÄTEHUOLTOJÄRJESTELMÄÄN... 2 4 ELINKEINOTOIMINNAN
Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä annetaan?
Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä annetaan? 1.1 Jätehuoltomääräysten tavoite Jätehuoltomääräysten tavoitteena on edistää jätelain (646/2011) toimeenpanoa paikalliset olosuhteet huomioon ottaen.
EHDOTUS: POHJANMAAN JÄTELAUTAKUNAN TOIMIALUEEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET ALKAEN
EHDOTUS: POHJANMAAN JÄTELAUTAKUNAN TOIMIALUEEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET 1.1.2015 ALKAEN Sisällysluettelo Sisältö 1 Yleinen osa... 4 1.1 Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä annetaan?... 4 1.2 Etusijajärjestys...
JÄTELAUTAKUNTA KOLMENKIERRON ALUEEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
JÄTELAUTAKUNTA KOLMENKIERRON ALUEEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Jätela Säännön nimi xx.x.202x Jätelautakunta Kolmenkierron alueen jätehuoltomääräykset LUONNOS Voimassa xx.xx.202x Hattula, Hausjärvi, Hyvinkää,
Kunnalliset jätehuoltomääräykset
Kunnalliset jätehuoltomääräykset SAVO-PIELISEN JÄTELAUTAKUNTA Hyv. 20.2.2019 4 Voimaantulo 1.4.2019 Savo-Pielisen jätelautakunta 2019 Sisältö 1. YLEINEN OSA 8 1.1 Yleistä jätehuoltomääräyksistä ja niiden
Jätehuoltomääräysten ajankohtaiset muutokset. Opastamme, autamme ja tiedotamme kaikissa jätehuoltoon liittyvissä asioissa.
Jätehuoltomääräysten ajankohtaiset muutokset Alueen kunnat perustivat 2013 Asukaspohja n. 56 000 1 viranhaltija, 8 henkilön lautakunta Talousarvio n. 100 000 Isäntäkuntana Iisalmi Hoitaa jätehuollon viranomaistehtävät
Kunnalliset jätehuoltomääräykset
Kunnalliset jätehuoltomääräykset SAVO-PIELISEN JÄTELAUTAKUNTA Hyv. 23.11.2016 22 Voimaantulo 1.1.2017 Savo-Pielisen jätelautakunta 2017 Sisältö 1. YLEINEN OSA 8 1.1 Yleistä jätehuoltomääräyksistä ja niiden
Savo-Pielisen jätelautakunta. Kunnalliset jätehuoltomääräykset
Savo-Pielisen jätelautakunta Hyv. 23.11.2016 22 Voimaantulo 1.1.2017 Sisällys 1 Yleinen osa... 4 1.1 Yleistä jätehuoltomääräyksistä ja niiden merkityksestä... 4 1.2 Etusijajärjestys... 5 1.3 Kunnallinen
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYSTEN PERUSTELUT MULTIAN KUNTA
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYSTEN PERUSTELUT MULTIAN KUNTA Hyväksytty kunnanvaltuustossa 13.10.2014 64 Voimaan 1.1.2015 1 Sisällysluettelo JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYSTEN PERUSTELUT... 4 LUKU 1 SOVELTAMISALA JA YLEISET VELVOITTEET...
Kainuun jätehuollon kuntayhtymä. Jätehuoltomääräykset
Kainuun jätehuollon kuntayhtymä Jätehuoltomääräykset K:\11 Prosessit\11.1.4 Viranomaistehtävät\Jätehuoltomäräykset 2017\Ekokympin jätehuoltomääräykset 2018 lausunnolle.docx 0 1 Jätehuoltomääräykset Jätehuoltomääräykset...
Jätehuoltomääräykset Lounais-Suomessa
Luonnos 17.1.2017 Salon kaupunki Saapunut 17.1.2017 167/14.06.00.02/2017 Lounais-Suomen jätehuoltolautakunta xx.xx.2016 xx Jätehuoltomääräykset Lounais-Suomessa Määräykset ovat voimassa x.x.2017 lähtien
Jätevesilainsäädännön uudistuksen vaikutukset jätehuoltomääräyksiin
Jätevesilainsäädännön uudistuksen vaikutukset jätehuoltomääräyksiin Hajajäteseminaari 13.3.2017 Satu Ala-Könni Jätehuoltokoordinaattori Jätelautakunta Kolmenkierto Jätehuoltoviranomainen ja lietteet Asumisessa
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET. Kemi, Keminmaa, Tervola, Tornio ja Ylitornio. Perämeren jätelautakunta
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Kemi, Keminmaa, Tervola, Tornio ja Ylitornio Perämeren jätelautakunta Sisällys 1 KUNNALLISET JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET 3 1 luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet 3 1 Soveltamisala 3
Sako- ja umpikaivolietteiden jätehuolto osana hajajätevesiasetuksen täytäntöönpanoa. Lakimies Marko Nurmikolu
Sako- ja umpikaivolietteiden jätehuolto osana hajajätevesiasetuksen täytäntöönpanoa Lakimies Marko Nurmikolu Taustaa: jätelaki 1.5.2012 Jätelain 646/2011 32 :n mukaan kunnan on järjestettävä asumisessa
PORVOON ALUEELLISEN JÄTELAUTAKUNNAN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
PORVOON ALUEELLISEN JÄTELAUTAKUNNAN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET 1.1.2015 Porvoon alueellisen jätelautakunnan jätehuoltomääräykset ovat voimassa Askolassa, Pornaisissa, Porvoossa, Loviisassa ja Sipoossa Sisältö
Ekokympin jätehuoltomääräykset. Kainuun jätehuollon kuntayhtymä
Ekokympin jätehuoltomääräykset Kainuun jätehuollon kuntayhtymä Hyväksytty yhtymäkokouksessa 27.4.2018 Voimaantulo 1.7.2018 Sisältö 1 YLEINEN OSA... 6 1.1 Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä
Kunnalliset jätehuoltomääräykset
Kunnalliset jätehuoltomääräykset Hyv. 23.11.2016 22 Voimaantulo 1.1.2017 Päivitysluonnos 12.11.2018 Lisäykset ja muokkaukset voimassaoleviin määräyksiin on merkitty sinisellä, poistettavat kohdat punaisella
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET. Kemiönsaaren, Paimion, Salon ja Sauvon alueella alkaen 1.1.2015. Jätehuoltolautakunta 38, 11.11.2014
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Kemiönsaaren, Paimion, Salon ja Sauvon alueella alkaen 1.1.2015 Jätehuoltolautakunta 38, 11.11.2014 1 Sisällysluettelo 1 SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT JA TAVOITTEET... 4 1 Soveltamisala...
TSV-JÄTETAKSA LUONNOS
TSV-JÄTETAKSA LUONNOS 1.3.2018 ALKAEN SYDÄN-SUOMEN JÄTELAUTAKUNTA Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Saarijärvi, Uurainen Hyväksytty jätelautakunnassa XX XX SISÄLTÖ 1 YLEISTÄ JÄTETAKSASTA JA JÄTEMAKSUISTA...
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Tiivistelmä kotitalouksille
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Tiivistelmä kotitalouksille 1.6.2017 Kuva: unsplash.com JYVÄSKYLÄ LAUKAA MUURAME Jätehuoltomääräykset - Tiivistelmä kotitalouksille MÄÄRITELMÄT Aluekeräyspiste = Mustankorkea Oy:n
POHJANMAAN JÄTELAUTAKUNNAN TOIMIALU- EEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET. Pohjanmaan jätelautakunnan vahvistamat,
POHJANMAAN JÄTELAUTAKUNNAN TOIMIALU- EEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Pohjanmaan jätelautakunnan vahvistamat, 24.10.2017 Sisällysluettelo Sisältö 1 Yleinen osa... 4 1.1 Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi
LUONNOS 4.6.2014 JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
LUONNOS 4.6.2014 JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Kemiönsaaren, Paimion, Salon ja Sauvon alueella alkaen 1.x.201x Jätehuoltolautakunta xx, xx.xx.2014 1 Sisällysluettelo 1 SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄ JA TAVOITTEET...
ESITYS JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSIKSI JÄRVISEUDUN JÄTELAUTAKUNNAN ALUEELLA
PERUSTELUMUISTIO 1 (11) ESITYS JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSIKSI JÄRVISEUDUN JÄTELAUTAKUNNAN ALUEELLA YLEISET PERUSTELUT Kunnallisia jätehuoltomääräyksiä uudistetaan ja ajanmukaistetaan 1.5.2012 voimaan tulleen jätelain
Kankaanpään kaupungin jätehuoltomääräysten perustelumuistio
Kankaanpään kaupungin jätehuoltomääräysten perustelumuistio Kankaanpään kaupungin jätehuoltoviranomainen Kankaanpään kaupungin tekninen lautakunta (26.10.2015) 1 Luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet
Opas jätehuoltomääräysten laatimiseen
Opas jätehuoltomääräysten laatimiseen Kehittämisinsinööri Tuulia Innala Keskkonnafoorum Tallinna 26.3.2014 Kuntaliiton laatima jätehuoltomääräysten malli julkaistu Jätehuoltomääräysten laatiminen - Opas
Loimi-Hämeen Jätehuolto Oy:n osakaskuntien. Jätehuoltomääräykset
Loimi-Hämeen Jätehuolto Oy:n osakaskuntien Jätehuoltomääräykset versio 22.3.2018 Sisällys 1 Soveltamisala 2 Määritelmät 3 Jätehuollon tavoitteet 4 Velvollisuus liittyä kunnan jätehuoltojärjestelmään 5
Jätehuoltomääräykset on hyväksytty Turun kaupunkiseudun jätehuoltolautakunnassa 3.12.2014 72
Turun kaupunkiseudun jätehuoltomääräykset Määräyksien soveltamisalue: Aura, Kaarina, Lieto, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Parainen, Pöytyä, Raisio, Rusko, Tarvasjoki, Turku Jätehuoltomääräykset
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET. Kemi, Keminmaa, Tervola, Tornio ja Ylitornio Luonnos Perämeren jätelautakunta
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Kemi, Keminmaa, Tervola, Tornio ja Ylitornio Luonnos 20.10.2015 Perämeren jätelautakunta Sisällys 1 KUNNALLISET JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET... 3 1 luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet...
POHJANMAAN JÄTELAUTAKUNNAN TOIMIALU- EEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
POHJANMAAN JÄTELAUTAKUNNAN TOIMIALU- EEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET POHJANMAAN JÄTELAUTAKUNTA 24.10.2017 LIITE 31 G, MUUTOSEHDOTUS Hyväksytty ja muutettu Pohjanmaan jätelautakunnan päätöksen mukaisesti, 31,
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
Loimi-Hämeen Jätehuolto Oy:n osakaskuntien JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Lausunto luonnos yhdistetyistä jätehuoltomääräyksistä Luonnos hyväksytty Forssan kaupungin jätelautakunnassa 13.12.2016, 81. Sisällys 1 Soveltamisala
Jätehuoltomääräykset 2015
Kangasniemen K kunnan Jätehuoltomääräykset 2015 1 Yleinen osa 2 Kunnalliset jätehuoltomääräykset 2 1.Yleinen osa 2 1. Yleinen osa... 4 1.1 Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä annetaan?... 4 1.1
Limingan kunta Muhoksen kunta Tyrnävän kunta Utajärven kunta
2019 Limingan kunta Muhoksen kunta Tyrnävän kunta Utajärven kunta Hyväksytty jätehuoltoviranomaisen :n kokouksessa 24.10.2018. Voimassa 1.1.2019 alkaen 2 1 Yleistä jätetaksasta Jätelain 646/2011 78 :n
Jätehuoltomääräykset on hyväksytty Turun kaupunkiseudun jätehuoltolautakunnassa xx.xx.2014 xx
Turun kaupunkiseudun jätehuoltomääräykset (Luonnos 15.9.2014) Määräyksien soveltamisalue: Aura, Kaarina, Lieto, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Parainen, Pöytyä, Raisio, Rusko, Tarvasjoki,
LIITE 4. Lisätietopyyntö Jätekonsultointi Sawa Oy Pekka Soini Angervontie Kerava. Hakemus 11030/ /2015
LIITE 4 1 Jätekonsultointi Sawa Oy Pekka Soini Angervontie 8 04260 Kerava Hakemus 11030/14.06.02/2015 Mehiläinen Oy:n sekä Mediverkko-yhtiöiden poikkeuslupahakemus Olemme vastaanottaneet edustamanne Mehiläinen
Kunnalliset jätehuoltomääräykset
1 Yleinen osa... 4 1.1 Yleistä jätehuoltomääräyksistä ja niiden merkityksestä... 4 1.2 Etusijajärjestys... 5 1.3 Kunnallinen jätehuoltojärjestelmä... 5 1.3.1 Kunnan vastuulle kuuluvat jätteet... 5 1.3.2
LAITILAN KAUPUNGIN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
1 LAITILAN KAUPUNGIN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Yleinen osa Laitilan kaupungin jätehuoltomääräysten yleinen osa ei sellaisenaan sisällä sitovia jätehuoltomääräyksiä, vaan siinä kerrotaan jätehuoltomääräysten
Jätehuoltomääräykset
LIITE 6 Kymen jätelautakunnan Jätehuoltomääräykset Sisällysluettelo 1. luku Yleiset määräykset Soveltamisala ja yleiset velvoitteet 1 Määritelmät 2 Jätehuollon tavoitteet 3 2. luku Kunnan järjestämä jätehuolto
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Äänekosken kaupunki
(35) 0 Tekninen lautakunta 7.9.2016 LIITE 1 JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Äänekosken kaupunki Hyväksytty teknisessä lautakunnassa 7.9.2016. Voimassa 1.10.2016 alkaen Äänekosken kaupungin alueella. Sisällys 1 Luku
POHJANMAAN JÄTELAUTAKUNAN TOIMIALU- EEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
POHJANMAAN JÄTELAUTAKUNAN TOIMIALU- EEN JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Sisällysluettelo Sisältö 1 Yleinen osa... 4 1.1 Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä annetaan?... 4 1.2 Etusijajärjestys... 4 1.3 Kunnan
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Nämä jätehuoltomääräykset on annettu jätelain 91 :n nojalla. Määräykset on hyväksytty Uudenmaan jätelautakunnassa X.X.XXX, X ja XX.XX.XXXX, X. Jätehuoltomääräykset ovat voimassa X.X.XXX
Jätehuoltomääräykset
Loimi-Hämeen Jätehuolto Oy:n osakaskuntien Jätehuoltomääräykset Määräykset ovat voimassa 1.9.2018 lähtien seuraavissa kunnissa ja kaupungeissa: Akaa, Eura, Forssa, Huittinen, Humppila, Jokioinen, Koski
Uusia ohjeita jätehuoltomääräysten laatimiseen
Uusia ohjeita jätehuoltomääräysten laatimiseen kehittämisinsinööri Tuulia Innala projekti-insinööri Henna Luukkonen Kuntamarkkinat 11.9.2013 Hankkeen tausta eli miksi jätehuoltomääräysohjeet vaativat tarkistamista?
Jätehuoltomääräysten perustelut
LIITE Jätehuoltomääräysten perustelut 1 Soveltamisala Pykälässä tuodaan esille, että jätehuoltomääräykset ovat jätelainsäädäntöä täydentäviä, sitovia määräyksiä. Pykälässä määrätään millä alueella jätehuoltomääräykset
Jätehuoltomääräykset on hyväksytty Lounais-Suomen jätehuoltolautakunnassa 4.2.2016, 4
Turun kaupunkiseudun jätehuoltomääräykset Määräyksien soveltamisalue: Aura, Kaarina, Lieto, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Parainen, Pöytyä, Raisio, Rusko, Tarvasjoki, Turku Jätehuoltomääräykset
Näitä jätehuoltomääräyksiä ei sovelleta sellaiseen jätehuoltoon, josta muualla on erikseen säädetty tai määrätty.
Loimi-Hämeen jätehuolto Oy:n yhteistoiminta-alueen kuntien kunnalliset yhteiset jätehuoltomääräykset 1.6.2015 alkaen Soveltamisala ja yleiset velvoitteet 1 Soveltamisala Jäljempänä annetut määräykset ovat
Kunnallisten jätehuoltomääräysten perustelut
Kunnallisten jätehuoltomääräysten perustelut 1 Luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet... 2 1 Soveltamisala... 2 2 Määritelmät... 2 3 Jätehuollon tavoitteet... 3 2 Luku Kunnan jätehuoltojärjestelmään
RAUMAN KAUPUNGIN KUNNALLINEN SÄÄDÖSKOKOELMA Rauman kaupungin yleiset jätehuoltomääräykset RAUMAN KAUPUNGIN YLEISET JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET
RAUMAN KAUPUNGIN YLEISET JÄTEHUOLTOMÄÄRÄYKSET Tekninen lautakunta hyväksynyt xxxx Voimaantulopäivä 1.1.2019 1 Sisällys 1 Soveltamisala 3 2 Määritelmät 3 3 Tavoite 6 4 Velvollisuus liittyä kunnan jätehuoltojärjestelmään
Vastineet yritysten ja yhteisöjen lausuntoihin
Vastineet yritysten ja yhteisöjen lausuntoihin Sivu 1 / 8 Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL ry Määritelmässä (2, s. 5) kuljetusjärjestelmäpäätös todetaan seuraavasti: Jos päätöstä ei ole, on jätehuoltomääräysten
Loimi-Hämeen Jätehuolto Oy:n yhteistoiminta-alueen kuntien yhteiset jätehuoltomääräykset
Loimi-Hämeen Jätehuolto Oy:n yhteistoiminta-alueen kuntien yhteiset jätehuoltomääräykset Jätelautakunta hyväksynyt 16.6.2015 Voimaantulo 1.8.2015 alkaen Loimi-Hämeen Jätehuolto Oy:n yhteistoiminta-alueen
Kuulutus. Yrjölä, Askonkatu Lahti. Lahden kaupunki jätelautakuntaa. Päijät-Hämeen
Päijät-Hämeen jätehuoltomääräykset Kuulutus Päijät-Hämeen jätelautakunta varaaa kaikille henkilöille, yrityksille ja yhdistyksille sekä muille yhteisöille mahdollisuuden vaikuttaa Päijät-Hämeen jätehuoltomääräysten
Savo-Pielisen jätelautakunta. Kunnallisten jätehuoltomääräysten perustelut
Savo-Pielisen jätelautakunta Ehdotus 13.11.2015 Sisällys 1 Luku Soveltamisala ja yleiset velvoitteet... 3 1 Soveltamisala... 3 2 Määritelmät... 3 3 Jätehuollon tavoitteet... 4 2 Luku Kunnan jätehuoltojärjestelmään
Lapin Jätehuolto kuntayhtymä
Lapin Jätehuolto kuntayhtymä Tiedote 1/2008 Muonion kunnan alue Jätehuollon käytännön järjestelyt ja viranomaistoiminta ovat siirtyneet Muonion kunnalta Lapin Jätehuolto kuntayhtymälle (Lapeco) 1.4.2007
Uusi opas jätehuoltomääräysten laatimiseen mikä on muuttunut?
Uusi opas jätehuoltomääräysten laatimiseen mikä on muuttunut? Kehittämisinsinööri Tuulia Innala & Projekti-insinööri Henna Luukkonen Kuntamarkkinat 10.9.2014 Kunnan tehtävät jätehuollossa Kunta (omistajana,
Kunnallisten jätehuoltomääräysten
Kunnallisten jätehuoltomääräysten perustelut Hyv. 23.11.2016 22 Voimaantulo 1.1.2017 Päivitysluonnos 12.11.2018 Lisäykset ja muokkaukset voimassaoleviin määräysten perusteluihin on merkitty sinisellä,
Kunnalliset jätehuoltomääräykset
Viromltk 20.10.2015 49 liite Savo-Pielisen jätelautakunta Luonnos 25.8.2015 1 Yleinen osa... 4 1.1 Yleistä jätehuoltomääräyksistä ja niiden merkityksestä... 4 1.2 Etusijajärjestys... 5 1.3 Kunnallinen
JÄTETAKSA ALKAEN SYDÄN-SUOMEN JÄTELAUTAKUNTA. Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Saarijärvi, Uurainen
JÄTETAKSA 1.1.2018 ALKAEN SYDÄN-SUOMEN JÄTELAUTAKUNTA Kannonkoski, Karstula, Kinnula, Kivijärvi, Saarijärvi, Uurainen Hyväksytty jätelautakunnassa 7.11.2017 37 SISÄLTÖ 1 YLEISTÄ JÄTETAKSASTA JA JÄTEMAKSUISTA...
Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä annetaan?
Mitä jätehuoltomääräykset ovat ja miksi niitä annetaan? 1.1 Jätehuoltomääräysten tavoite Jätehuoltomääräysten tavoitteena on edistää jätelain (646/2011) toimeenpanoa paikalliset olosuhteet huomioon ottaen.